25 



■ledes 



er forlioldct med de drivende organism ci*. 



Dercs forekomst 



paa ct sted til ct bcstemt tidspunkt tillader kun den slutning. at de i 



i3ieblikkct kan leve der. Forandringer i naturforholdene betyder cnten 



<ieres dod, cUcr at de f0res bort af havstr0mmene, cUor at de gaar over 



i andre former, der or mere modstandsdygtige, de saakaldte sporer, eg 



eller ligncndc. T denne form oA^cr lever de da de ngunstige livsforliold 



for saa igjon at „blomstrc op" eller „sv8erme", naar de gunstigc forhold 



paany indtrseder. 



Vcd at studere de forskjellige formers opblomstring. bortdoen eller 



^poredannelsc kan man derfor faa en udmcrket forstaaelse af deres af- 



hsengighed af de ydre forholds indflydelse i havet. Dette studimn, som 



hertillands nu i ca. 9 aar i s^rdeles stor udstraekning specielt bar vseret 



brevet af hr. H. H, Gean, bar bragt en raekke yderst vgerdifulde resul- 



tater, der nu,muliggj0r en uventct klar forstaaelse af de forskjellige 



formers livshistoric. For jeg skildrer denne, A^ii jeg med 



i^ogle ord omtale, hvilke former der ndgjor hovedbe- 



^tanddelen af disse organismcr. 



■ Planktonct omfatter baade de drivende planter og 



%i'. Planterne er ganske smaa, i regelen mikroskopi- 

 sk 



de 



.0 



, . meget lavtstaacndc former, de borer vsesentlig til 

 saakaldte kiselalger (diatomeer), de kan, naar 

 ^^^ optrseder i store masser sees i vandet, og de gjor 

 d^tto ugjenncmsigtigt. . Siler man vandet med en bov 

 ^f fineste silke, sarnies de paa denne som en brunlig, 

 slimagtig masse, der bestaar af milboner af individer. 

 ■Disse former er i reo-elen kystformer, der-danner sporer, 

 lorsynede med et sterkt kiselskolet. Sporerne synkcr ^^^i^^^^^^p 

 tilbunds, liggcr da paa det fine mndder, til forholdene 

 ^lir gunstige for en opblomstring. 



En andengruppe lavtstaaondc organismer er de saakaldte peridinier , 

 ^or er dsekkede af ct tyndt celluloscskal. Do er ikke kystformer, men 

 lever hele sit liv svcevende i bavet; naar forholdene der blir dem ugunstige, 

 ^^r de flcstc bort, Imn nogle enkelte faa blir tilbage, og do formerer sig 



himardii- 

 nfs)eftei-G,0. Sars. 



^a ig-jen nnder gunstige omst^ndigheder saa sterkt, at en opblomstring 

 kan siges at flndc sted. Dyrene h0rer for den allerst0rste dels ved- 

 kommende til krebsdyrenes store gruppe. Blandt disse foi-ekommer der 

 ^i^dnu mange forskjclfigc former, af livilke enkelte udvalgte repriesentanter 

 nJBrmcre skal ,omtales paa ( grnnd af den enorme betydning, de bar for 

 hele havets okonomi. Det dyr, som vel overbovedet forekommer i det 

 st0rsto antal individer i det norskc Nordbav, er en liden meget primitivt 

 hyg'g'et krobs, den saakaldte Calanus finmarchicus, der ogsaa er vorc 

 fiskere bekjendt som indbold af sildemaver; den kaldes da „r0daatc" 



