^ 



27 



og Pasifae tarda, Disse dyr tilh0rer ganske andre arter end det idlig*ere 

 som bunddyr omtalte r^ger, de er fundae frit svemmende i Nordhavets midtre 

 ^^andlag og spiller utvivlsomt stor rolle soin neering for mange af de store 

 arktiske dyr, som f. cks. gr0nlandssselen (mere herom senere). 



Foruden disse krebsdyr forekommer der en hel rsekke dyreformer 

 tf andre dyregrupper af stor betydning som nsering for fisk, fngl, sael 

 og hvalcr i dc arktiske eOTc Saadanne er vingesneglene, af hvilke 

 s^rlig to arter ogsaa er flskernc bekjendt. 



Clio horcalis er den storstc form, den er i levendc tilstand pragt- 

 foldt r0dfarvct og ligner da sommcrfugle i vandet, jeg har h0rt fiskere 

 sammenligne dcm mod disse. Fiskerne kaldcr dem ofte „hvalaat" (se fig. 16). 

 Sammen med denne lever Limacina lielicina, ogsaa vel bekjendt af vore 

 ishavsfarere, den kaldes af disse „flueaat" og har baade ved st0rrelse 

 %^ bevsegclser mcget liglied med en stor line. (Se fig. 17). . , -. 



■ Ved siden af disse spiller en liel ra^kkc, af fiskerne mindre bekjcndte, 

 former ogsaa rolle som bestanddcl af planktonet, saaledes vandklare mednser, 



■ 



o^me etc., hvis nsermore beslaivelsc her 

 vilde f0re for vidt, men som Iciligheds- 

 ^^is vil blive naevnt, hvor fremstillingen 

 ^Jei'ved for fagmanden maa antages at 

 faa vidcre indhold. 



Hvad dor nn gir planktonstudiet 

 Sin betydning og nodvendighed for en 

 forstaaelse af Finmarkshavet og dets 

 ^yi'eliv, er vsescntlig de to sider af plank- 

 tonformerncs eiendommelige livshistorie, 

 1) deres hnrtige opblomstring og bortd0en og lovene for disse forhold, 

 ^) deres store afluenoiirhed af de ydre forhold — af havet selv. : 



Fig. 14. 



Smaakrehs fra planktonet 

 {Farathemisto oblivia) efter G. 0. Savs. 



I. Opblomstringen. 



■t 



• Enhvor, som har undersogt det svsevonde liv i havet til de forskjcl- 

 lige aarstider, vil vsere slaaet af den store forskjel i m£engden (kvanti- 

 t^ten), som kan fimle sted. Enhver fiskcr ved, at havet or Mart og- gjen- 

 nemsigtigt om vinteron, at dor om vaaren og sommeren vokser op en 

 '^isengde smaat kryb, som gj0r havet ganske ugjennemsigtigt, ja forandrer 

 ■^ets farve. For forstaaelsen af Nordhavet var det for os vigtigt at slaa fast, 

 om dette alene gjaldt kysten eller ogsaa det hole hav. Vore vintertogter, 

 som udstraktes til en [sserdeles stor del af Nordhavet, viste over ait en 

 ^•erdeles sparsom forekomst af levende organismer ved vintertid. Saa- 

 ledes maatte vi i marts maaned paa hele straekningen Norge— Bjornocn 



