— 28 — 



lige op til isen og 60 mil A^est af Tromso slaebe vore fine hove V2 — 1 time, 

 f0r man overhovedet Imnde so noget mod blotte 0icpaahovens silkedug. 

 Og denne fattigdom gjaldt ikke alene overfladen, men havet ned til dyb 

 af ca. 100 favne. Nogle faa eksempler illustrerer dette. I februar 

 1901 gjordes i Yestfjordon et trsek med en stor hov af 8 fods dia- 

 meter, et trsek fra 200 meters dvb til overfladen med en fan^st af 



380 smaa Calamis finmarchieits ,,r0daat" 



6 

 9 

 2 

 11 

 2 



Calcmus hyperhoreus 



Mysider 



Parathemisto 



8a gi tier' 



Aster idelarver 



do. 



57 



kril 

 do. 



cc 



t 



smaa orme 



Hoven bar paa dette trsek gjennemsilet en vandmassc af 1000 tons 

 vand, og hvert enkclt Individ af r0daaten bar havt en vandmasse af 

 noget over 2V2 tons vand at bevsege sig i, forudsat, at de bar vseret 



t. 



Fig'. 15. Pelagisk ra^ge {Hymenodora glacialis) efter G. 0. Sars. 



r 



jevnt fordelt gjcnnen vandmassen, hvad man omtrent kan antage. Naar 

 man tsenker sig, at disse smaa dyr selv kun bar en vsegt af b0ist V2 mil- 

 ligram, vil man forstaa, hvor ubyre spredt i vandmassen de bar forekommet. 

 Talrige treek viser overalt det samme ; saaledes 1 9 d e marts 1.901 

 Vard0 IV2 mil af land, samme hov — 200 meter. Nogle faa hundrcde 

 Cat anus. 



r) 



Allerede i april maaned begynder imidlertid opblomstringen, 0,^ 

 denne antager allerede paa dette tidspnnkt noget forskjellig karakter 

 paa de forskjellige steder. V^esentUg forskjellige forhold viser nn nem- 

 lig kystformerne og de oceaniske former.] 



KystTormcrne opstaar som nsevnt af de smaa hvilcsporer, dor 

 ligger paa havbnnden, isser de grnnde flade strsekninger, da^kkcde a£ 

 sand cUer mudder. Saadanne strsekninger forekommer isser i skjsergaardcnS 

 bngter og i grunde fjorde. Man kan saaledes i april maaned i Troms0- 

 sundet se dette vrimlende af kiselalgcr og af larver af bundens dyreliv. 

 Disse kiselalger bar heroppe alle en ren arktisk karakter, sydgrasnson 



