32 





racget fattig" paa plankton, og alle arter vokser langsomt og forbruger 

 meget mindrc niering end om sommercn. 



Som eksempler kan nsevnes en vakker rodbran kolonidannende man^et 

 Physophora hydrostatica, endvidcre ArachnacUs albida, og af mikroskopiske 

 organismer en liel rsekke sirlige radiolarier, peridineer som Pc6?oto?2:}a5 

 palmipes, Dlnoxjhysis homunculus, Goniodoma acitminatinn , diatomeer som 

 Dadyliosolen antarcticiis, Ettodia cimeiformisj Aster omphahts heptadis, 

 Coretliron hystrix. 



Paa samrac maade findcs der f. cks. i den 0stisLandskc polarstr0m 

 en rsekke organismer, som liar sit rette lijem i Ishavet (Clio horealisj 



Fig. 18. 



Udbredelsen af j,livalaaten" 111 fortikjeUige ticier eftei- vore togters resultatev 





I: 



1 



I 





^ 





Limadna ardica, Ccdamts hyperhoreus^ Metridia longa, Ceratium ardicum, 

 Ehuosolenia hebdata), Enkelte af disse Andes regelmasssig ogsaa udenfor 

 Isliavet, men da kun paa dybt vand, livor temperaturen er jevn liele 

 aaret igjennem. Naar polarstr0mmens vandmasser bevseger sig sydover, 

 f0lger organismerne mod, og naar den f. eks. iiordenfor Fseroerne stoder 

 mod Golfstr0mmen, kan endel af dens vandmasser rives med og blando 

 sig med Golfstrommens, organismerne kan fremdcles f0lge med, og paa 

 denne maade kan dyr fra Ishavet som Clio horealis (hvalaaten), ja selv 

 mikroskopiske planter {Ceratium ardicum) finde sin vei lige til ISTorges syd- 

 lige og vestlige kyst. Naar de Andes, er det altid et sikkert merke paa 



— n-I^ -—ITIJ ■£_— ^ T^ ' i -. 



A^n^v^ j^jy^ZS ^^^^j^ -^^-—r^- ^ ^— rt "r.— i-i— i^^^^^ii ■ . -^^r.-^ _ __ 



r.iv.^ — jt _^^ __^_ _ __ 



