34 



oceanisk, paa ganske sparsomme undtagclser nser,^som kan have drcATt 

 ud fra Jan Maycns egen kj^st {Dinohryon pelhiciduw,). 



Paa reiscn 0stovcr tra3ffes 'sydligc arter igjen 



men endnn meg-et 



sparsomt. De Andes fremdeles, men gansko underordnotj videre 0stover; 

 forst midtveis mod Norgc optrseder de i store ma^ngder, og samtidig fandt 

 vi for f0rste gang igjen forskjellige kystformer, saasom meduser, I08- 

 revne tangdusker og flskeyngel, som maa vserc gydt samme vaar et eller 

 andet stcd ved de norske kystbanker (sammenlign f0]gende kapitel). 

 Yidere indover mod land blev planktonet mere og mere rigt paa forskjellige 

 kystformer, men belioldt forevrigt sin karakter uforandret. 



Paa den nordligc rnte samme sommer, fra Finmarken til EJ0rn0en 

 og tilbage til Vesteraalen, er modssetningerne mindre udprsegede. Helo 

 veien med undtagelse af stationerne 61 ved Bj0rn0en og 64 laengst mod 

 nordvest, Andes i st0rre eller mindre m^engder sydiige former, baade oce- 

 anisko og kystformer (Ceratmm tripos, Glohigerina hulloides^ Evadne Nonh 

 manni, Askcyngel). Men paa hole stra^kningcn Andes ogsaa arktiske for- 

 mer (Ceratmm arcticum), og paa station 64 fandtes en torskeunge med 

 en stor Clio 



mere gjennemgaaende blanding af de kolde og varme vandmasscr. 



I det store og hole kan vi so, at om sommeren kystfoi-merne og de 

 sj'dlige ocoaniske former Andes udbredt omtrent over den samme strsek- 

 ning; Golfstr0mmen stryger saa naer ind under Norges kyst, langs med 

 eggen er strommen sterkest, at den blander sig med kystvandet, som 

 Ayder udover langs overAaden paa grund af sin Ictlied (lavere saltgehalt 

 og lr0iere tempcratur), og dyrene f0lger med. Ydergrsenserno for disse 

 organismer falder sammen med grsenscn for de drivende Askeunger. der 

 jo ogsaa maa komme fra kysten (se f0lgcnde kapitel). 



Hidtil bar vi knn taJt om planktonet i de 0vorste vandmasser, hvori 

 der om sommeren udvikler sig et myldrende liv ved lysets og varmens 



Men dette lag er ikke dybt; tidlig paa sommeren er det 



i gabct. 



Vi liar med andre ord her mod nord en meget 



^ 



20 favnes dybde, at vi Ander nogen st0rre rigdom, ud- 



indvirkning. 

 knn ned til 10 



over cftersommeren blir fordelingen jevncrc, og man Ander et rigt dyreliv 

 lige ned til 50 favne under overAaden. Men nedenfor er det temmolig 

 fattigt; vi Ander faa ai'ter og heller ikke mange individer, saadanne al- 

 mindelige arter som Ccdanus fimnarchicits og Euchceta norvcgica. Det er 

 paafaldendo, at de Aestc individer fra dybet er fiildvoksne, medens ungerne 

 ,af de samme arter sv0mmer i tsette sva^rme] oppe blandt alle algernc nau' 

 overAaden. 



Saa]a?nge vi endnn beAnder os i Golfstr0mmens vandmasser, er dyre- 

 livet meget ensformigt; men kommer vi endnu dybere ned, til det iskoldo 

 vand, som hole veien dsekker Nordhavets bund under 3—400 favnes dybde, og 

 8om staar i direkte forbindelse med Ishavets vandmasser, da Ander vi igjen 



