»i 



— 53 — 



^ar gamle clyr. Forudssetning-cn for deniie antagelse er da dcil. at de 

 tildels noksaa store forskjollc i storrelso mellem enkelte af gruppens 

 individcr kan tilskrives forskjelligc ophokissteder og livsbetingelsor. For- 

 ^den I-gruppcn og Il-gruppen ser vi bkxndt kurvens maal endcl st0rre 

 ^aal, der dog er meget faatallig reprsesenteret. Som en egen stor kurve, 

 <5er synes sserdoles skarpt afgrasnset, ser vi derimod disse maak der 

 samler sig cm st0rrelserne af ca. 70 cm., som altsaa giver maalene for 



Ill-gruppen eller de antagelig 3 aar gamle dyr. 



<^nivaaren i FimBarkcn, men i marts 1902 paa Malangsgrunden og repru:'- 



senterer don gydende torsk „skreien'-. Enkelte sterre torsk ser vi ogsaa 



t 



^i^g'ivet paa kurven, de er dog saa faatallige, at der intet liaab er om 

 ^t kunno ordno dem til grnpper. 



Vi har altsaa folgende aarsklasser: 



Yngelen eller 0-gruppen f0dt om vaaren samme aar. 



Smaatorsken eller I-gruppcn. om vaaren 1 aar, da ca. 20 cnu 



Disse er ikke fana*ede 



lano- 



V 



Finmarkstorsken", ,,loddetorskcn" eller 2-grnppen, om vaa- 

 ^^^^ 2 aar, da ca. 50 cm. lang. 



.,S k r e i e n" eller Ill-gruppen, omfattende de st0rstc torsk, af 

 hvilke den mindste aargang er 3 aar gammel om vaaren, og da ca. 70 

 ^^. lang. 



•^ 



Efter 



Den lever da af bunddyrene, most krcbsdyr. De, som 



i Finmarken ligncr havarme, 



Ude paa 



ii 



--..-. denne oversigt over torskens vekst skal vi fortsa^tte vor 

 frGmstilling af dens vandringer og opLoldsstedor paa forskjelligc aldcrstrin. 



Vi n^vnte, at den som et til lialvandet aar gammel fandtes licit 

 fr^ stranden til 200 favnes dyb og saaledes var spredt over sa?rdeles 

 ^^oi^'e arcaler. 



^■^^^er langs land dels i fjordene, som jo 



^dviklor sig under sin vekst til de saakaldtc taretorsk og fjordtorsk, 

 ^^^1 skjolnes af fiskcrne fra havtorsken. Intctsteds langs liele kysten 

 fi'^der man saa mange torsk langs kvsten som ved Finmarken. 

 skallerne eller baaerne som Gjesbaaen, Tubaaen kan man til naesten alle 

 ^^-rets tider fiske r0dbrune „ta)'otorsk 



^Ue sterrelser. Hvorvidt disse lever paa disse baaer hele sit liv eller 

 kun st0rre eller mindre tid tagcr station licr, naar de paa sine Yandringer 

 tilfseldigyis kommer til en slig plads, kan man intet positivt sige om for 

 tiden. Efterat dot er lykkedes den danske dr. Petersen at bevise, at 

 1:orskcn i lebot af faa timer skifter farve og udseende efter sit opholds- 

 ^^eds art, saa er det i allefald sikkert, at dot ikke er nogen egen race 

 ^orsk, som lever her, og sandsynligt, at individerne heller ikke er bundne 

 *il disse stedcr helo livet. I enkelte af Finmarkens fjordc sker der dog 

 Jrdeles rogehncessige opsig af gydende torsk i gydetiden (april) f. eks. i 

 ■•^.iBUefjord og paa mange andre "stedcr, hvilket tyder paa, at ikke smaa 



i bctydehg msengde og i nassten 



