^^ 



56 



kun fandtes seldre 



ingen unge individer, hvoraf lian sluttcr, at Spis- 



tergen kun var dens opholdssted i en mindre del af dens liv. 



I 80-aarene holdt dette Spitsbergen-flske op. Under det togt, som 

 „MichaclSars" i 1901 foretog til Spitsbergen, 80gte vi baado med trawl 

 og liner baado i fjordene (Isefjord, Green-Harbour, Bellsund) og udenfor 

 paa kystbanken efter torsk uden at fange mere end et eksemplar af 

 I-gruppen, som vel af liavstr0mmen er fort derop. AUe ishavsfarcro 

 bekraofter det samme, at der i do senerc aar iklce bar vseret torsk at 

 mcrke under Spitsbergen. 



Yed Ej0rn0en syncs torsken endnu mere vekslende i sin forekomst; 

 thi mens den ved Spitsbergen bar forekommct i perioder (ra^kker af 

 aar), er forholdet ved Bjornoen ganske variabelt. I aaret 1900 fors0o-te 



^Michael Sars" med liner efter torsk paa BJ0rn0banken uden nogcn 

 fangst hverken oppe paa plateauet eller i eggm. I sidste halvdel af 

 juli 1901 var forholdet derimod meget anderledes. Fors0g oppe paa 

 banken gav da heller ingen fangst, derimod fandtes der masser af torsk 

 i den saakaldte eg ned mod det dyb, som i syd og vest omgivcr banken. 

 I ssetninger paa 128 favne af 400 kroge erholdtes saaledes Acre gano-e 



melicm 70 og 80 torsk af storrelscrne 70—120 cm., desuden havkat, 

 hyse, kveite og haalga3rring. Torsken havde bundkrebsdyr {hyas), r^eger 

 (ijandalus) og lodde i maven. Paa kartet (fig. 24) er med x afsat de 

 steder, hvor disse fangster gjordcs, og maa man antage, at der her var 

 meget flsk tilstodo. 



Vekslingerne fra det one aar til det andct hyenger her paa dot nddv- 

 meste sammen med forskjellighederne i havet i de to aar. Af iskartet 

 juh 1900 (fig. 7) scr man, at Bj0rn0banken var daikket af is og isvand. 

 I aaret 1901 var der derimod isfrit og langt varmerc i havet rundt 

 Bj0rn0cn. I ovcrensstcmmclse hcrmed vil torskens forekomster antao-eho- 

 altid variere paa dette hjornepunkt midt mellem ishavsstrom og atlan- 

 terhavsstr0m. Det one aar vil den one strom have overva3o-ten, det 



andet aar den anden, men vil man i thermometret have et let middel til 



dette sp0rgsmaal. Saaledes var vandets temperatur 



at orientere sig i 

 paa banken i 1900 



1^.5 



J 



mens det i 1901 var 



mellem 1 



n 



Og 2 



n 



Hvad torskens forekomst midtsommers for0vrig angaar, da synes 

 det, som om den skyr den ca. 200 favne dybe rende, som vestenifra 

 gaar ind over 0sthavet, og hvis bund er da^kket af dot bl0de mudder. 

 Her har jeg iallefald ved sommertid aldrig truffet den i m^ngde. Deri- 

 mod synes den at trsekke Isenger 0st og nord ind i 0sthavet, hvor bunden 

 langsomt skraaner op mod mindre dybder med haardorc bund. Paa 

 kartet fig. 24 er afmerkot endel steder med tidsangivelse, hvor ishavs- 

 fangstmaend har opgivet mig, at de har seet torsk midtsommers i havet 

 0stcnom Bj0rn0en. 



?v^^^ 



