60 



75j 68 cm. 



68^.44' n. og 13^.39' 0. en skrei 114 cm. lang, lOde april paa 69". 49' n. 

 og 16^.12' en skrei 70 cm., f0rste gang ogsaa 3 hyser 75, 



Disse fisk fangedes paa en line paa 500 kroge, som blev hsengt 

 ret op og ned fra en stor boje. Da dcr saaledcs kim var faa la^oge i det 

 dyb, hvor flsken stod, kunde man ikko vcnte sig st0rre fangst. 



Til andre aarstider bar vi ogsaa paavist enkclto slige A^andrendc 

 fisk nde over de store Nordhavsd^'b, baade i februar og jnli (paa 71^.20' 

 og 13*\o8' 0.) fandtes hyser udc i Nordhavct. Desuden paavistes i aaret 

 1900 endel torsk, livse, sei is3er i den svdligere del af Nordhavet, noget 



som er vore bottlenosefangere bekjendt. 



Hvilken storrelse og betydning dette fenomen bar, liar jeg endnu 

 knn havt liden anledning til at stndere. Vandrer st0rre mnengder af 

 skreien derud, eller er det kun enkelte forAuldedc individer? Disse sser- 

 deles intcressante sporgsmaal hsenger ntvivlsomt sammcn med sp0rgs- 

 maalene om sildcns og blseksprnttcrnes vandringer og livshistorie i Nord- 

 havet. Herom vod man imidlertid endnu nsesten intet. Man ved kun, 

 at bottlenosen paa fcltet er fuld af store blaeksprutter, at der om hosten 

 sker store indsig til kysten af akkoron {Ommatost replies todams), men 

 dcnncs vandringer udcnfor kysten er ganske ukjendt, ligesom dens for- 

 plantning og naturhistorie i det hole. 



At fisk kan vandre derude over de svserc dyb i Nordhavet, bar vi 



Den 



iallefald sect, og fremtiden faar bolaere os videi'e om disse ting. 



fisk, som forckommcr i st0rst m^cngder i de midtre vandlag, synes i den 



som vi i august 1900 (over 



nordligc del af Nordhavet at vserc ueren, 



1500 favnes dyb) 100 favne fra overfladen tog i et antal af 65 paa 600 



I 1901 fandt vi den ogsaa spredt ved forskjcUige fors0g langt 



kroge. 



udenfor bankerne. Om dens drivende yngel har vi ovenfor talt. 



Silden. 



:* 



Studiet af si] dens liv og vandringer frombyder langt st0rre vanske- 



Sildens eg Iseggcs 



ligheder end tilfaeldet er for torskens vcdkommcnde. 

 paa bunden og kan ikke saa let findes sOm torskens. Don voksne sild 

 har meget raske bevgegelser og undgaar derfor nsesten alle redskabcr 

 undtagen drivgarn o. 1., der krsever sserdeles lang tid og desuden kun 

 kan anvendes i begrsensede dybder. 



Fra forskjellige hold og paa forskjellig maade har det i de sidste 

 aar lykkedes mig at indvinde endel nye erfaringei' om sildcns vandringer. 



