62 



Af kartet (figur 56) vil man se, at der ogsaa" i den nordlige del af 

 Nordhavet fanges bottlcnose, og her skal der if0lge Troms0- og Hammer- 

 festfangstmsendenes udtalelser ogsaa vsere seet sild. Ingebeiotsen liar 

 saaledes meddelt, at han i mai 1888 paa 71^ n. og 10*^ o. (ca. 45 mil 

 fra Vesteraalen) skj0d bottlenose med sild i maven. Sselfanger Fn. Olsen, 

 f0rer af „Kristiane" af Hammerfest liar bcrettet, at han i slutten af 

 august maaiied 1900 seilede gjennem sild hele veien fra Jan Mayen til 

 7—8 mil af Nordfugl©. Han har 8 aar vseret paa 



„Vesthavet", 



men 



kun denne ene gang seet 



saadan sildeforckomst. (Derimod ofte seet 



r0dfisk og haakJEerring i overfladen 73° n. og antageli<>- 4° — 



5° 



v.). 



Sselfanger Johan Nielsen, f0rer af „Freya", Hammerfest, passercde^ 



12te august 1900 Jan Mayen med kurs 



for Gr0nland, saa sild ca. 25 



mil vest for Jan Mayen i overfladen (det samme gjorde ovennsevnte Fe. 

 Olsen). Har va^ret i Vesthavot 10-— 12 aar, men kun seet sild det aar, 

 derimod ofte fundet sild i klapmydsen under Spitsbergen. 



Sselfanger Ole Hansen, f0rer af „ Aiken", Hammerfest, saa sidst i 

 juni 1897 belt fra 74*^ n. 3^ o. til Spitsbergens Foreland, 20 mil af, mas- 

 ser af sild i stille veir. Skj0d her klapmydsen i klarvandet. AUe disse 



sselfangere har ofte seet klapmydsen i „ klarvandet" (hvor ingen is) paa 

 bottlenosefeltet (det nordligste). 



I haabet om n^ermere at udrede disse forekomster s0Q:te ie^- io-ane'- 

 sat et fiskefors0g med drivgarn efter sild i den nordlige del af Nordhavet, 

 og med velvillig assistance af d'hrr. Ellingsen, Yesteraalen, og konsul 

 EoBERTsoN, Hammerfest, lykkedes det at faa udsendt kutteren ,,Mira", 

 som under ledclse af „Michael Sars", nuv^erende f0rer hr. Iveesen kryd- 

 sede over det nordligste bottlenosefelt op imod 72*^ n. o^- 10^ o. Her 





sattes gjennem et langt tidsrum mai— juli, saa ofte veiret tillod det, driv- 

 garn, men fangsten var sserdeles liden. Der viste sig at staa spredt 

 enkeltvis sild, saalcdes at der paa 20 sildegarn kunde fanges 3—4 — 7—9 

 sild paa en s^etnin 



Den samme eiendommelig spredte forekomst viste ogsaa endei fiske- 

 fors0g, som blev gjort na3rmerc kysfen, Loppehavet, og er det en al- 

 mindelig erfaring, som den, der har gjort mange drivgarnsfors0g, vil have. 



Viderc erfaringer om sildeforekomster har jeg faaet gjennem hval- 

 fangerne i Finmarken. Dot viste sig, at manure af de finhval, der 



skydcs om sommeren i havet mellem BJ0rn0en og Norge, havde sild i 



maven, dog most mcllemst0rre]ser 



(stor og hden Kristianiasild). Sa^rhg 



syncs der en 10—20 mil nord af Finmarkskysten at vserc et str0g, hvor 

 disse sildeforekomster synes almindelige. 



Her fserdes ogsaa store masngder 



„springere 



a 



Smaasilden saa vi midtsommer i utrolige massei 



i maverne paa den 



sei, som fangedes ude paa '„skallerne" f. eks. Grjesbaaen. 



