Tredie kapitel. 



Fiskerierne. 



Finmarkcas bcfolkning- har kun en eneste levevei: fiskerierne. Af 

 disse afhcengcr de gocle og de daarlige tider, som andrc stedcr i verden 

 ^^ resultatet af saa mangeartedc og komplicerode foiiiold. Dor flskes i 

 Pinmarken dot hole aar, og desuden drives der fangst i 0stliavet; men 

 flskerict er li0ist forskjelligt til forskjcUige tider af aaret saalcdes, at de 

 forskjcllige aarstiders bedrift adskilles som vidt forskjellige fiskerier mod 

 feskjcUige navno og mod mogot forskjellig driftsmaade. Dissc fiskerier er: 



1. Vinter- og vaarfisket eller som det i Fimnarken kaldcs 

 Joddefisket" og i dot ©vrige land ,,Finmarksfisket". Som dette 

 sidste navn antyder, spiller det den langt overveiende rolle. Det foregaar 

 i i-egelen i maanederne marts, april og mai og har fangstaf loddetorsken 



til maal. 



2. Sommer- og h0stfisket svarer mere til bankfisket la^nger 



syd og har ligesom dette ikkc alone en eneste flskcart som gjenstand for 

 fiskeriet. Der fanges baade torsk, hyse, kveite, flyndre, uer, sei etc. 



3. Sildcfiskot, dels omfattende fedsild, dels vaarsild, dels smaa- 



sildflske. 



4. HaakjcT.rringfisket, der. som man vil have seet af foregaa- 



ei^de kapitel, foregaar over hele 0sthavet. 



, kobbe etc. 



6. Hvalfano'S^ten er den i femte kapitel skildredo ..finhval- 



5. 



Isha 



vsfangsten efter hvalros 



!) 



fang St". 



Af dissc fiskerier skal vi her bcgrasnse os til dc to forste, som 

 ei- de ogentlige fiskerier, af de 0vrige er liaakja^rringfisket og isliavs- 

 fangsten omtalt i forrige kapitel og skal desuden leilighedsvis omtales i 

 dot f0lgende. Hvalfangsten omtales i sit eget kapitel. Fer vi gaar over 

 til skildringen af de store fiskerier, skal vi med nogle ord omtale de 

 forskjellige fiskeriors indbyrdes va;rdi og betydning, og da indskra;nke os 



