— 76 -- 



til at anf0re, hvad statistiken mcddelcr.for et vilkaarligt valgt aar, der 

 kan tjcne som eksempel, ncmlig aarct 1899. If0]ge amtniandens beret- 

 ning for dctte aar gav: 



Loddefisket et udbytte af kr. 2 700 000 



Sommer- og h0stfiskct — - „ 1 300 000 



Sildefiskct — - „ 30 000 



HaakjserVingfisket — - ,, 50 000 



Ishavsfangsten — - .' „ 80 000 



Hvalfangsten — - . „ 700 OOP 



ialt kr. 4 860 000 



r 



Som vi scncrc skal so, veksler dissc bcl0b mcgct fra aar til aar, 

 men vil man dog af dot nsevnte eksempel faa et iudtryk af, hvorlcdes 

 forholdet mellem de forskjcUige bedrifter i store trcek stiller sig, og vi 

 skal derefter mere indgaaende betragte enkelte af dem. 



F ■ ^ 



Loddefisket 



Af den fremstilling, som vi i det forcgaaende kapitel bar givct af 

 fiskenes liv og vandringcr, vil man have seet, at lodden under sin van- 

 dring mod den norske kyst i maanedernc marts— april samler op en 

 stor msengdc af alle de st0rre dyr, som findes mellem isgrsensen og kysten 

 og f0rer dem alle mod land. De msengder af lival og fugl, som saaledes 



Da de a^ldste aarsklasser af torsken — 

 paa den tid for st0rste delen er vestpaa for at gvde, er det 



sees, 

 sla'eien 



kaldes ofte „loddebrug" 



vajscntlig de yngre aarsklassers (de to aar gamie og ca. 50 cm. lange) 

 dyr, som saaledes i enorme masser samles til fiskebjerge, der f0lger efter 

 de forudilende loddemasser og stuves mere eller mindrc ind mod kysten. 

 Det saakaldte loddefiske bestaar da deri, at lodden fiskes til agn for 

 fiskernes kroge og derigjennem loddetorsken, som vcd siden af en mindre 

 del hyse, kveite etc. udgj0r det overveiende udbytte af fisket. 



Som ved alio de fiskerier, der er af ha^ngige af vandroflskenes indsig 

 til kysterne, bestaar fiskernes liv under ct saadant loddefiskeri i enventetid, 

 f0r indsiget kommer, en tid, i hvilken ban lidet andet kan gj0rc end at 

 afvente flskemassernes komme og ved forste budskab s0ge at komme paa 

 pladsen, i en strsevsom flsketid, med al den afveksling som fiskestimernes 

 lunefuldlied, veirets store omvekslinger etc. medf0rer, og da tilslut i en 

 lang seilads til sit hjemsted, r0rst skal vi i al korthed skildre det lodde- 

 fiske, som '„Michacl Sars" havdc anledning til at overvsere, og senere 



