84 



landdistriktcr og Hclgeland paa den ene side og Finland og Rnsland 



paa den andcn side. De flcstc frcmmede var fra Nordland og Troms0, 



02 af nordlsendingcrnc var de flcste fra Lofoten og Vesteraalens distrikter. 



Af samtlige i 1891 tilstedevserende 16 G83 fiskerc benyttcdes if0lge 



beretningen 



5'arn 

 line 



som udclukkcnde rcdskab af 189 mand 



sn0re og dybsagn 

 baade garn og andre rcdskaber 

 — line, snore og dybsagn 



line og gangvad (kveitovad) 



?! 



» 



!5 



V 



» 



7 253 

 409 



3 866 



4 921 



45 



Som man scr bar 12 174 mand brngt liner, altsaa do allcrflcste, og 

 af disse bar igjen de flcste brugt liner som hovedredskab. I overens- 

 stemmclse hermed er det da, at af det opfiskede kvantum torsk angives 



7 361450 torsk at vsere fisket med liner 



548 700 

 994 640 



og 746 600 af forskjellige redskabcr. 



garn 

 dvbsagn 



Fisket er, som man vil se, i overveiende grad et linefiske. 

 Udbyttet for hver mand sees at have varierct fra den h0ieste lot 

 500 kr. ned til' 40, og gjcnnemsnitslotten for hele fisket ssettos i de f0l- 



gende aar til folgcnde beiob 



1894 til 159.4L pr. mand 



1895 



1896 

 1897 

 1898 

 1899 



110.59 



207.22 



99.32 



90.57 



160.88 



Disse gjennemsnitsbckb cr fremkomne ved at dividere udbyttet af 

 hele fangsudbyttct med antallet af de tilstedevserende fiskere. Da nu 

 imidlertid mango af disse vistnok kun i kort tid har deltaget i fisket, bor 

 antagehg den gjennemsnitligc lot for dem, som i hele fisket var tilstede, 

 siettes betydolig hoiere. Foier man herfor 50 7o til, vil mandslotten i 

 1899 altsaa have va^re ca. 240 kroner, hvilket nogenlunde svarer til de 

 letter, som jeg ved samtaler med mange fiskere har hort udtalo som 

 jevne letter. Det er dog selvsagt, at belobet varicrer fra aar til aar og 

 fra mand til mand overordentlig, hvilket da ogsaa statistiken til overflod 

 viser. Men et vist indtryk af en almindclig fiskers ndbytte faar man 



iallefald af disse tab 



Yed nn at studere amtmandsberctningerne tilbage i tiden faar man 



et belt andet begrcb om tidligere tidcrs loddefiskericr. Der viser sig 

 nemlif^ at der efterhaanden er indtraadt stor forskjcl i driftsmaaden. 



to; 



