90 



afvigende fra alle de mere oprindelige forhold, under hvilke vorc fiskcriers'- 

 livsvilkaar for forholdsvis faa aar tilbage A-ar stillet. 



HA^ad er aarsagen til disse forandringer i driftsmaadcn? Paa dcii' 

 ene side fremholdes der, at fiskens indsig i do senere aar bar vist en 



Medens den tidligere kom saa nser 



hel anden karakter end tidligere. 



land, at juksefiske i otringer baade kunde drives og var det mest l0nnendej, 

 fordi omkostningerne var mindst, staar fisken nu ude i eggen, og dermed 

 bar de st0rre baade og linefisket vist sig n0dvendigt. Som hovedsage- 

 ligste aarsag til denne tiskcns forandrcde indsig fremhaaves af sserdeles 

 mange fiskere den sterke aftagen af hvalbestanden, som man mener at. 

 kunne konstatere, og som man med bestemthed paastaar er hvalfangstens 

 skyld. Pra andet hold bar der vseret fremboldt. at det er linefisket, som 

 bolder fisken ude fra land, fordi fiskerne allerede meder dc under indsig 



Atter andre 



bar mcnt, at det er naturforboldene i havet, som betinger fiskens for- 

 skjellige sig i de forskjellige aar. 



Til na^rmcre overveielse over disse sp0rgymaal skal vi komme til- 

 bage i sjette kapitel, cfterat vi, f0rst i det f0lgende bar givet en oversigt 

 over de 0vrigc flskerier, over bvalernes liv og vandringer sanit over hval- 

 fangsten og dens bistorie. 



vserende fiskemasser med sine Uner og bolder dem derude. 



t 



-- i 



Sommerfisket. 



I den nordligste del af landet og sserlig i Finmarken er sommerfisket- 

 i mange benseender anderledes end andre steder. Mit indtrvk af for- 

 holdene er iallefald det, at intetsteds langs kysten er der ved sommcrtid 

 saa meget fisk under land som der nord. Mens der nemlig langs syd- 

 kysten i dens fjorde og skji.ergaard kun kan fiskes s^erdeles lidet, foregaar 

 der langs Finmarkens kyst, ja selv i fjordene ikke smaa fiskerier. 



Amtmandens aarsberetning for 1899 viser, at fiskeriet i det aar gav 

 f0lgende udbytto: 



„a. Torsk, sci, kveite, flyndre, byse, uer m. v. solgt i raa eller saltet til- 

 stand til russerne for 29492 matter mel (matten veier ca. 144: kg.),, 

 som efter dets pris til almuen er ansat til kr. 501 582.00 



b. 209 550 kg. rotskjaer, som angivcs til „ 96 251.25 



c. 279 680 „ sei af alle st0rrelser „ 48 793.50 



d. Forskjellige fiskevarer, saasom, torsk, byse, sei solgt 



i raa tilstand til norske handelsma3nd eller til rus- ^ 



Transport kr. 646626.75 



