115 



sprut, flsk, ja cnkelte angriber — dog kun undtagelsesvis, sseler og andre 

 livaler. 



Bardehvalerne har kun i fosterlivet tender, som igjen forsvinder, 

 f0r bardernc udvikler sig. Barderne er trekantede tynde hornplader, 

 som i sin indre rand er flosset op til tyndo trevler. De h^enger i to 

 rsekker ned fra ganen og danner derved tilsammen et filter (se fig. 35), 

 der holder tilbage smaadyr (smaa fiak, krebs, bl0ddyr), som med vand- 

 masserne str0mmer ind i det svsere gab, medens vandet selv presses ud 

 gjennem filtret af den store kjodfulde tunge, der virker som et stempel. 

 Nasseborenc er adskilte. 



(I benbygningen kan merkes: Issebenene st0der sammen, over- 

 kjsevebenene grsenscr kun mod pandebenene, underkjsevebenene er ikke 

 sammcnvokscde, men danner hver en stor bue. Brystbenet har kun et 

 forbeningspunkt og staar i forbindelse kun med 1 par ribben. Ribbenene 

 fsestes dorsalt kun med tuberculum). 



Bardehvalerne er, som dcres maade at ernsere sig paa antyder, 

 fredelige og store dyr. Fordi munden er omdannet til det store sile- 

 apparat, er hovedct af overordentlig st0rrelse, hvilket gir deres hele 

 kropsform. et fra tandhvalerne afvigende udseende. 



I det f0lgende skal vi give en kort beskrivelse af de vigtigste hval- 

 arter, som forekommer i dot hav, som 

 kyster, og senere 

 deres levevis. 



omgiver 



det nordligste Norges 



give 



en 



skildring 



af, hvad der er bekjendt om 



Tandhvalerne. 



Denne store dyregruppe omfatter sserdeles mange arter, hvoraf de 

 fleste lever i sydligere farvand. De, som forekommer hos os, kan doles 

 i flere grupper, som iallefald bidrager til at lette oversigten, om grup- 

 perne end ikke omfatter sserdeles ensartct byggede (beslcgtede) former. 



I. Delfinerne har i begge kj sever flere eller fa3rre, oftest smaa 

 kegledannede tsender. Der Andes en maengde former isser af de mindre 

 arter, som mest lover i nserheden af kysterne og der forfolger stimfisk 

 som f. eks. sild, makrel o. 1. Man deler deni i regelen i de spidshovede 

 og buthovede arter. 



A. De spidshovede delfiner udmerker sig ved en mere eller 

 mindre skarp fure, som skiller panden fra snuden eller, som den kaldes, 

 nebbet. De har af alle hvaler de fleste tsender ialt 80—200 (20 til 50 

 i hver kjsevchalvdel). Her tillands bserer de alle navnct „sp ringer", 



8 



^^ 



