/ 



.:- 123 



I 



i 



•i 



Bardehvalerne. 



Dc deles i to grupper, nemlig: 



Glathvalerne med plump krop uden rygfimie eller furer paa 

 Wgsidcn, og- 



I hi'' 



Finhvalerne (i videste betydning af ordet) med rygfinne og 

 Isengdefurer paa bugsideu. (Luffen uden tommel med lang smal liaand). 



L Glathvalerne, Sletbagene, Rethvalerne, liar som n^vnt eu 

 plump krop med store hoveder (Va— 'A af kroppens laengde). Barderne 

 m0des ikke fortil som hos Finhvalerne, men er langt st0rre og vserdifuldere 

 end hos dissc. S^rdelcs tykt spseklag. Dorske og langsomme ;dyr. 

 Fra det norske Nordhav kjendes kun to arter. 



Fig. 46. Gronlandsljvalen, Balcenct nnjsticetus. Eftev'ScoEESBy. 



1) BalcGua mystketits, gronlandshvalen (rethvalen, bowhead), 

 (se fig. 46). S^rdeles stort hoved (Vs af kropslsengdcn, medens hos den 

 Mgende V4, Guldbekg^). Mere klumpet og dorsk end f0lgende. Over- 

 riden m0rk eller sort, bugen lys eller hvid. Barderne 300—400 paa 

 Wr side og indtil 15 fod lange. Kropstengden indtil 60 fod. 



Udpr.Tget arktisk, lever fortrinsvis mellem isflagene af smaa 



planktoiidyr. 



\\ 



2) Balmna Inscayensis, Nordkaperen eller Biskaycrhvalen. 



(8e figur 47.) 



Hovcdet nogct kortere, men hoiere end gr0nlandshvalens, kroppen 

 Mundranden danner en S-form. De sorte barder Ugncr gr0n- 



I "J 



ere. 



slank 



r 



landshvalens, men mindre, i regelen kun 5 



7 fod lan£>'e. 



1) GuLDBERG, a. A. Nordkaperen eUer bisc^yerhvalen natuven 1889. 



^ 



