1 



i 



\ 



— 127 — 



L 



d) Balaenoptera rostrata. Vaagehval. (Se flgur 52). 



Kropsformen lidt more robust end de forogaaende. (Hoiden i for- 

 hold til la^ngden som 1 til 5). Rygfinnen h0i, jevnt krummet og dybt 

 indskaaren i bagre rand, ligesom hos seihvalen siddende ved overgang 

 til sidstc trediedel af kroppen. Lufferne middels lange, Vs af krops- 

 lEengden. Bardcrne med gulhvide borster, 325 barder paa hver side af 



to 



indtil 200 mm. tengde. 



Farven oventil graasort, helo undersiden til og med halen hvid. tA 



hvidt baand over lufferne, hvis inderside ogsaa hvid. 



Fig. 



52. VaasehvaleTi, Bakenoptera rostrata. Efter G. 0. Sars 



Kropslc^ngden 25 til 80 fod, sjelden over 33 fod. Forckommcr her 

 tillands is^r ved vestkvsten. Sydover udbredt til Biskayerbugten. 



Nh\- 



I den forogaaende oversigt liar vi behandlet hvalerne fra et syste- 

 matisk [synspunkt, dot vil sigc, vi bar beskrevet dem efter deres byg- 

 ning og indbyrdes slegtskabsforhold. I dot folgende skal vi omtale dem 

 fra^andrc synspunkter, nemlig forst med det maal for oie at skildre deres 

 liv og vandringer, og derniest i det folgende kapitel at skildre den fangst, 

 som do i tidens lob bar vieret gjenstand for. 



Ligesom bunddyrene og planktonorganismerne, hvis udbredelse vi 

 bar skirdret i forste kapitel, kan hvalerne i biologisk hcnseende (med 

 hensyn paa deres levevis) deles i forskjellige grupper, nemlig i arktiske, 

 tropiskc, syd- og nordatlantiske hvaler saint kysthvaler. 



De arktiske hvaler 



Til denne gruppe horer tre 

 hvidfiskcn og narhvalen. 



arter nemlig, gronlandshvalen. 



1) Gronlandshvalen tilhorer udelukkende den nordlige hemi- 

 sf^res polaregne, og her er dens liv paa det noiestc knyttet til isen, isser 



