/ 



128 



'( 



4 



da iskanten. I forste kapitel saa vi nu, hvoiiedes denne iskant ikkc var 

 en fast, men en bevsegolig' linie, som om sommcren flyttede sig nordover, 

 om vinteren rykkede langt nsp.rmere Europas og Amerikas kyster. Vest 

 om Spitsbergen finder man om sommeren i gnnstige isaar havet frit langt 

 nordenom 0en (f. eks. 1898), i andre aar kan isen her ligge fast i 0en 

 omtrent midt paa denne. I havet fra Spitsbergen mod Island saa vi, at 

 isgrsensen om vinteren flytter sig [0st, om sommeren vest, saalcdes at 

 norske fangstfartoier da i heldige aar kan naa ind i estkystens fjorde 

 paa Gr0n]and. I ^Idre tider, da der endnu fandtcs m^engder af gr0n- 

 landshval, foregik paa disse strsekninger store fangster. Som vi siden 

 skal se, vrimlede Spitsbergens fjorde om sommeren af fangstfart0icr iseer 

 i mai— juni. I juli— august—september svaermede hvalerne i isfrie aar 

 if0lge ScoRESBY^) i havet nordover mod Nordpolcn (nordenom Spitsber- 

 en), i 



g 



mindre isfrie aar fangedes de ved Spitsbergen hele sommeren. 

 Om vinteren og isser om vaaren f^rdedes de da langs iskanten mod Jan- 



0st mod Spits- 



Mayen (Maktens-), senere paa vaaren ,,trak de mod 

 bergen". 



Ved Grenlands vestkyst „viser rethvalerne sig til ingen tid af aaret 

 sydligere end 65^ (Sukkertoppen)" Eschkicht.^) „Kun et par gange har en 

 enkelt ung hval forekommet noget mere S0nder paa, navnlig paa 64*^ (Godt- 

 haab). Ved 66"— 69« sees rethvalerne derimod livcrt aar, men ved 66^— 

 67^ (Holsteinsborg) kun fra december til marts, ved 68*^—69" 

 bugten) fra december til enden af juni. 



(Disko- 

 Senere tr.T^kkor de nordcftcr. 

 Ved den nordligste del af de danske besiddelser paa Gr0nIands vestkyst, 



(Upernavik distrikt), vides retlivalcr kun at vsere seet om 



71"— 75 



sommeren indtil juh maaned og om efteraaret i oktober og novembcr. 

 I denne maaned har man selv i de senere aar undcrtiden truffet den der 

 i stor msengde. Fra juh til oktober har rethvalen aldeles forladt hole 

 den beboede del af det danske Gr0nlands vestkyst. P]fter gr0nl^ndernes 

 beretning, skal man derimod hver sommer so rethvalen i fjordeno inden- 

 for kystlandct mehem 71" og 75", saasnart isen tilladcr deres ophold 

 der." Denne udmerkede fremstilling af den ved sin klare, logiske frem- 

 stilhng saa tiltalcnde forfatter Eschrioht giver et godt billede af forhol- 

 dene saa sent som 1841. I f0lgende kapitel skal vi redegjore for for- 

 holdcne baadc f0r og senere. Her skal vi kun 



hvalens levevis. De gamle hvalfangere fra begyndelsen. af det forl0bne 



masnd 



tilf0ie nogle ord om 



aarhundrode talte blandt sin midte en rsekke yderst begavede 

 fremfor alle andre skotlsenderen W. Sgoeesby, junior, hvis vcrk 



om 





VV. ScoRESEY, jr.: An account of the arctic regions. Edinburgli 1820. 

 ]Marte>-s: Spitzbergische oder Gronlandische Beise Bcschreibung Hamburg 1675 

 Eschricht: Undersegelser overlivaldyrene. Ferste afhandling. Kjobcnhavn 1844 



