■s 



131 



h 



^\ 



Yod Spitsbergen fanges den, som bekjendt, med store ca. 600 



n0ter med 6 tommer store masker 02^ i>'arn af lillefins-ers 



favne lange 



tykkclse (A. W. i „Norsk flskeritidende"). Med disse store n0ter st^enges 

 stimerno indc mod land, og med mindre neter tages hvidflskene enkeltvis 

 ■op mod land og draebes dor. Fangsten er meget underkastet tilMdig- 

 iedcr, og fangstmsendene kan vente forgjseves i uger. 



:N'ordm3endene begyndte fangsten paa Spitsbergen i 1866. Hr. 



iNaEnillGTSEN 



i'0k'*cndo: 



T 



der drev fanirsten med sserligt held, ' bar fortalt mig 



■n 



cz 



I 1867 saa ban for f0rste gang hvidfisk paa Spitsbergen. I 1868 

 drsebtes dor hundreder med daarligc redskaber. I aarene 1869—1878 

 var dcr god fangst f0rst langs vestkysten saa i Hinlopenstraedet. I 1877 



^ 



r 







-Fig- 53, Hvidfiskskeletter paa straiiden i en af Spitsbergens fjorde. Fra Kathokst. 





; 



Tar Ingebeigtsen alene om fangsten. I aarene 1878—1881 store lastcr 

 ved Amsterdam0en (Magdalena Bay), livor lividflsken s0gte op, naar 

 farvandet nordenfor var st^ngt. Senere godt flskc 1 Belsund, liA^or 

 hvidflskcn var kommen igjcn, Ved n.o.-vinde var der fiskc i Storfjorden, 

 ved sydligo derimod i Ise i Belsnnd. Dcr fangedcs i dot hele i disse 

 :aar ikke faa dyr. Nordenskiold fortalte saaledes i „Vegas reiser^', at 

 der i 1871 fra Troms0 i dot bele fangedes 2167 stykker i not. 



I aarct 1891 mener iNOEBEiaTSEN, at der derfor ved Spitsbergen 

 kun var 400 — 500 igjen, og nu Andes der nseston ingen dcroppe, mener 

 ban. Han forklarer sig deres forsvinden paa den maade 

 .;at livid f is ken aar efter andet ops0gte de samme pladser. 



9 



* 



