? 



IB en ellers er don her fuld af „akker 



a 



— IM 



F 



forsvinden fra Nordhavet maaske i forbindelse med akkerens endnu ikke 

 opklarede maassevandring* mod kysten om li0sten. Denne flskes da i 

 store masser i norske fjorde (Romsdal, Nordland). I mange andre bottle- 

 noser fandtes dog- ogsaa slid og det sserlig paa feltet 6 5^ n. og 5*^^ 

 6° V. samt langs eggen n. om F9er0erne i juni. Ingebkigtsen med- 

 deler, at han i mai 1888 paa 71" n. og 10*^ o. (ca. 45 mil n.v. af Lofoten) 



fik bottlenose med sild i maven 



Ingebbigtsen bar den forestilling, at bottlenosen stikker meget 



dybt efter sin fode, akkeren. Under fangsten stak bottlenosen altid ret 

 nedj saa linen stod altid ganskc verttikalt, og den l0b da ud indtil 500 

 favne line for at komme op igjen ganske paa samme sted. 



Under almindelige forhold stikker den nok ikke saa dybt, hvor dybt 

 ved man ikke. At udrede dette sporgsmaal vilde have den allcrstorste 



4 



interesse; thi intet tyder formentlig mere paa, hvilken rigdom af store 

 organismer der forekommer i havets midtre vandlag, end erfaringer over 

 disse hvalers vandringer saadan, som vort kart (se fig. 56) viser det. 



Her betegner jo liver prik et f elt, hvor bottlenose er skndt 

 fnldproppet af bl^ksprut, lientede fra forholdsvis dybt vand. 

 Men naar vi ved, at havet paa disse stedcr er 800 — 2000 

 favne dybt, forstaar vi, hvilket overordentlig rigt liv af or- 

 ganismer midt i vandmasserne der maa findes. 



Denne overordentlige vigtige erfaring stiller os en lang ra;kke af 

 ul0ste sp0rgsmaal. Vi maa vide, i hvilke dybder disse masser af bla3k- 

 sprut lever, hvad de lever af, og fremfor alt om, de selv forf0lges af fisk^ 

 om der med andre ord vandrer flsk der ude paa bottlenosefeltet over de 

 sv£ere havdybder. Ovenfor nsevntes, at jeg i aaret 1900 fandt sild der- 



ude, 



og 



at flere af de skndte bottlenose havde sild i maven. I min 



f0rste beretning fra „Michael Sars"s ekspeditionen i aaret 1900 (se denne 

 aarsberetning for 1900 4de hefte) har jeg omtalt nsermerc, at vi nnder 

 de 0verste 100 favne fandt svsevcnde et dyreliv af st0rre planktonorga- 

 nismer (krebsdyr, orme etc.), der kan antages at ndgJ0re disse blseksprut- 

 ters ngering, og at vi ogsaa der ude flskede stor torsk, sei og hysc, som 

 altsaa vandrede midt i vandlagene over de store dybder. At nu blsek- 

 spurtterne forekommer i vseldige masser derndo, fremgaar af vort kart; 

 i hvilken udstrsekning torsken forekommer, kan mine faa fors0g fra 1900 

 ikke bevise, og l0sningen af dette sp0rgsmaal er fremtidoa forbeholdt. 



Som vi senere skal se, m0der vi i de tropiske have de samme 

 sp0rgsmaal, idet \i der finder en bottlenosen nserstaacnde hval, kaske- 

 lotten, levende af biseksprnt over de st0rre havdyb. 



Ktikenthal anf0rer (Wale der Arktis), at ungerne antagelig f0des- 

 tidlig paa vaaren, da man i mai og juni hyppig kan se hunner med ny- 



^ 



^ 



i^ 



i 



^ 



