\ 



I 



153 



do altid f0]gGS ad, og* at den ene derfor cr udclukkendc afhaengig af 

 den anden. Man ved altsaa, at spsekliuggeren af og til angriber livalen, 

 men man ved jo ogsaa, at den af og til angriber sa^en. Men man kla- 

 gor jo i Finmarken netop over, at dcr ingen spsekhugger er til at jage 



Kan der vsere kla- 



rere bevis for, at dcr ikke bchover at vsere denslags sammenhaing mellem 

 to saadanne dvrearters forekomster, selv om den ene leiligliedsvis lever 

 af den anden? Levede spsekhuggeren bare af sa:?!, maatte der vrinile af 



saiilen, skj0nt dcnne ofto er et kja^rt bytte for den. 



spa^khuggere langs iskanten, 

 hval. 



i Hvidehavet o.s.v. Levede den bare af 



maatte vi se don daglig angribe livalen. Men det er et sjeldent 

 syn, som boskrives som en stor og intcre>ssant begivenlied. 



Jeg formaar 



derfor ikke 



at tillsegge hvalerne den betydning for 



sselens vandringer, som man liar villet tilskrive dem, og anser denne side 



■ X 



af de diskutcrede sporgsmaal om forlioldet mellem fiskeri og hvalfangst 

 for at have Men eller rettere ingen betydning. Hertil vil jeg dog senere 

 komme tilbage i kap. 7. 



De tropiske livaler. 



Blandt dc livaler, som lever hole sit liv i de varme egne, paa 

 ^©g'go sider af ^Ekvator, besogcr en art „kaskelottcn" af og til ogsaa 

 det nordligste Norgc, Den kaldcs af cngelskm^ndene „ Sperm-whale", der 

 antages vsere en forkortolse af 5,Spcrmacet-whale"; dens opholdsstedcr 

 sees bedst ved at kastc et blik paa kartet flg. 61, livor der med bogstav 

 S er angivet de dele af havet, hvor den fortrinsvis feerdes og er gj en- 

 stand for fano^st. 



Man vil deraf se, at den har en sserdcles vidstrakt ndbredelse saa- 

 ^'el i Atlanterhavet som i Det stille hav ialiefald indenfor de varmeste 

 dele af disse (indenfor „vcndekrodsone"). 



I Atlanterhavet lever, de ved de Azoriske 0er og streifer derfra 

 ^ndertiden op mod Kanalen, Prankriges, Engiands og Skotlands kyster. 

 GrULBBEEa^) liar sammenstillet de kjendte tilf^elde, da den har A^aeret 

 observeret inden Nordhavet. Collett-) meddeler saaledes, at i aarliun- 

 dredet 1777 — 1877 strandede to gange kaskelotter paa Norges k^^st, Grieg^) 



1) 



Guldberg: Cetologische Mittheilungen. Nyt Mag. f. Naturv. 1901. 

 Collett ; Bemerkniua-er 



til Norges pattedyrfauna. Nyt Mag. 1877 



og 1883 



Grieg loc, cit. 



