~ 154 — 



meddeler, at Bergens Museum liar en kaskelottand fundct i Jeedcrcns 

 sand, .Saes^) omtaler forekomsten af en kaskclot vcd Lofoten. Guld- 

 BERG meddeler, at i 1895 blev en kaskclot skudt af ct af hr. L. Bergs 

 skibe ved Islands nordkyst ca. 20 mil af i juli maancd. ' Et andct cks- 

 emplar blev skudt ca. -i mil af F8er0crno af hr, A. Gr0nn fra Sandcfjord. 

 I 1896 blev to kaskelotter skudt i nserhoden af 0stflnmarkcn, begge 

 tidlig paa sommeren. Man saa en flok paa 7 stykker, af hvilkc altsaa 



to blev skudt. 



Don ene af disse forekommer i on af do 40 fangstjournaler, som 

 jeg tidligerc bar omtalt, og er den encste, som der forekommer, hvilkct 



jo viser, livor sjeldno de er. 



I 1899 saa lir. Gr0nn en flok kaskelotter mer F2er0ernc, men 



fik ins-en. 



I 1901 blev et dyr skudt n.o. for F8er0erno af en bottlenosefanger,, 



og hr. .Gk0nn saa ligeledes i august en flok 

 nser Fi^r0erne. 



omtrcnt 10 stykker 



De forekommer saaledes af 02' til 



b 



om sommeren i 



do nordligo 



farvand, og er allerede fra gammel tid kjcndt i Norgc. Guldbeeg med- 

 deler, at Kongespeilet omtaler dcm og beskriver dom saa n0iagtig, at 

 ingen tvivl kan m^res om, at beskrivelscn gjaslder kaskelottcn. 



Kaskelotterne lever vsesentlig af bla^ksprutter, af og til af fisk. 

 Fyrsten af Monaco bar beskrevet flerc arter store blseksprnt fra deres 

 maver. Deres forekomst over de store gjennomsnitlig 3000 favne dybe 

 verdcnsliavc faar derfor den samme store interesse som bottlcnosens i 

 Nordhavet, don viser nemlig, at blaeksprut vandrer i de midtre 

 vandlag over alle verdonsliave. 



De holder sig mest i flokke optil 100 stykker. De h0rer godt og 

 flygter alle i en mils afstand. (So folgende kapitel). 



1) a. 0. Sars: Eorh. Yid. Selslv. Christiania 1865 p. i^89. 



■- 



K 



r 



J-\ ^.i 



n?^: 



