s 



Femte kapitel. 



Hvalfangsten. 



er 



saaledcs viste sig* ogsaa dcrcs levevis at vsere. 



I (let foregaaende kapitel gaves en oversigt over det norskc Nord- 

 havs hvaler, der, som vi saa, danner en lang raekkc indbyrdes meget 

 forskjellige former fra de smaa hurtige delfiner til de graadige store tand- 

 hvaler og dyreverdencns storste kolosser, bardehvalorne. 



Forskjellig, som de forskjellige hvalers legemsbygning og ndseende 



Do arktiske ei^iie 



^- ■- 



bar sine typiske beboere (gronlandshvalen, hvidfisken, narbvalen), som 

 yderst sjelden forvilder sig bort fra de vandlag, hvor don evige is giver 

 alt sin karaktcr. De varme tropiske have sender af og til, men ydei'st 

 sjelden, sine store kaskelotter op i Kordhavet, og som store rariteter 

 skydes de af Finmarkens hvalfangere og vsekker da samme fornndring,. 

 som de sydfrngter, Kordlandsbeboerne finder paa sin strand. Men ogsaa 

 Nordhavet liar sine egne hvaler, de hvis vandringer lovmsessig er bnndne 

 inden Nordhavet og det nordligste Atlanterhav. Vi saa, at der sent paa 

 vaaren 02- forsommeren indfandt sig en msenede hvaler over hele Nord- 



havet, af hvilke nogle (bottlenosen) langt fra alle kyster forfnlgte de 

 store bteksprntstimer, medens andre (blaahvalen, seihvalen, knollivalen 

 og vel fordnms nordkapcren) vandrede nordover mod de rigc plankton- 

 niarker, som den arktiske sommer frembrin^-er. for allesammen at for- 

 svinde, naar h0sten og begyndelsen af vinteren med sit m0rke og]gold- 

 hed drseber sommcrens kortvarige liv. 



En egen gruppe forladcr dog knn undtagelsesvis Nordhavet, det er 

 de former, som oftest sees ved vore kyster, som lever af kysthavets fisk 

 Og derfor f0lger disse paa deres vandringer. Disse hvaler kan derfor 

 fremfor de andre kaldes det norske kysthavs hvaler. 



. Som alle disse dyrs levevis er forskjellig, saalcdes har ogsaa men- 

 iicskets bestraebelser efter at fange og tilgodegj0re sig dem maattet an- 

 tage forskjellige former. 



9 



