^ 



157 



Der liar v^ret meget tvivl om, hvilkct folkeslag som farst bar drc- 

 vet dennc den egentlige hvalfangst. Nogle liar merit at bebocrne af den 

 Biskaisko bugt. andre at cskimoerno, atter andrc at nordmsendene var de 



i0rste. 



-^ig- 57. Eskimoernes harpun med 

 Hne og skindboie. Efter Nansens 



„Eskimoliv''. 



EsciiiucHT fortseller, at eskimoerne 

 til fangst af gronlandshval bruger en line 

 nied kastcspj'd i den ene og boje i den 

 andcn endo, en fangst som altsaa i vore- 

 dage repra^sentercr dot allerf0rste stadinm 

 ScoRESBY tsenktc sig for al hvalfangst. 



En andcn fangstmaade, som krsever 

 stort mod, skildrer Escheicht saaledes : 

 „Denne fangemaade, der maaskc fordrer 

 mere dristidied og sterre faerdidied end 

 alle europ^eiske livalfangero i regelen have 

 Icilighed at udvisc, or allerode i lang 

 aarrsekke anvendt af SfTolsenderne ved 

 colonien Frcdrikshaab paa „kGporkaken" 

 (knolhvalcn). — „Flere majnd cr samlede i 

 en af gr0iil8endernes sterste baade (do 

 saakaldte konobaade). Man s0ger at komme 

 den ganske tset paa livet, medens den lig- 

 ger stille i overfladcn. Til den endo rpr 

 man mod lose kajakaarer, som ellers kun 

 bruges 



msendcne oproistc til begge sider, og ved 

 at stodo dot ene endeblad af dom na^sten 



i 



lodret i vandet og f0rc det kraftigen agterud 

 (en roningsmaade, der kaldes „atpagaye"j 

 Holb0ll) bringe de baaden megct hurtigt 

 og nsesten lydl0st from. Tvcnde af de 

 bcdste harpunerere stille sig i forenden, 

 liver med sin landse. Det gjselder at stikke 

 hvalen t^t bag en af brystfinnerne og der- 

 vcd trseft'e hj ertet, og 

 med 



til kajakkcr. IMed dem staar 



tJ 



dette udf0rer do 



J* 



det ikke 



en saadan fserdighcd, at 



at se den trnfne 



u 



ganske sjcldon lykkes 



iival 0ieblikkeIigcn opgive aanden. 



Eskimo- 



Naksen 



liv" 



si2*er 1 sm 



bog 



7 



at eskimoerne fra sin 



lille 



kajak 



ogsaa angriber 

 farli^ere end 



!J 



hvalerne, af livilkc der sa^rlig er en, som kan vsere 



anden, det er spa^.khuggeren eller, som han 



nogcn 





