159 



\ 



Frankrig." 



tagcr. 



1. Fangsten af gr0nlandshval og nordkaper. 



Dennc fangst skriver sig utvivlsomt fra de biskaiske fiskere, hvis 

 f0rstc fors0g Scoeesby saa anskucligt skildrer. AUercde i det lite aar- 

 liundrede var der saadan fangst paa Frankriges kyster. „I aaret 1202 

 tar normanniske krigere paa sine hjelme dusker af bardehaar istedetfor 

 fjXMlre; og 1315 var hvalbardcr en handelsvare saavel i England som i 



Den hval, som fangedcs, var if0lge Guldbebg "utvivlsomt 

 uordkapercn, denne „golfstr0mmens sletbag", som den liar vseret kaldt i 

 modsEetning til Gr0nlandslivalen, der tilliorer polarvandet. Scoresby an- 



at det var vaagehvalen man forst bcgyndte at fiske, maaske liar 

 det v£eret flere. Utvivlsomt er det i allefald, at fangsten snart gik over til 

 at drives langt tils0s og utvivlsomt da til va^sentlig at gj?elde nordkaperen. 

 ScoEESBX skildrer denne overgang saaledes: „P0rst viste disse dyr sig i 

 den Biskaiske bugt livert aar til en bestemt aarstid. da de blev angrebne 

 af biskaierne. Da imidlertid fangsten af deni blev formaal for en egen 

 bcdrift, og livalerne blev forstyrrede og mindre talrige, samtidig med at 

 biskaierne 0nskcde at drive en mere uafbrudt fangst, saa blev de i 

 lamgden lidt efter iidt mere modige, og da de var gode sj0folk, saa ven- 

 tede de ikke paa livalernes tilbagekomst, men forfulgte dem, naar de foi'- 

 lod bugten, indtil de tilsidst na3rmede sig Islands, Gr0nlands og Newfound- 

 lands kyster. Islsenderne rustede nu ogsaa ved synet af denne nye bedrift 

 M sine skibe og idet de forenede sine krsefter med biskaierne, drev de lival- 

 fangst i saa stor maalestok, at antallet af de skibe, der ved slutten af 

 det I6de aarhundrede anvendtes af disse nationer, gik op til en flaade 



af 50 til 60 seilere." 



5 xe....-, ..X V. -^v.. ., .... disse fart0ier seile og saa op- 



'^^^^ v^v., ..^... K.-w^v_^-.-.- -C.-M i^paa grand af eventyrlystens foretag- 

 somme aand'* den saakaldte Gr0nlandshvalfangst, livormed forstaaes 

 fano'stcn af gr0nlandslival og nordkaper paa strsekningen Gr0nland — 



Lcengere 



02" Isengerc bort niaatte 



dagede dc, som Sgobesby siger, 



Spitsbergen (den sidste regnedes f0rst til Gr0nland). Denne fangst viste 

 ■sig at v£erc den allermest indbringende og den allermest betydningsfulde 

 national0konomiske bedrift, som nogensinde liar aabnet sig for den nien- 



^eskelige Aid" si^er Scobesby 

 iiisendene i 



sin begeistrede skildring af den. 



Kj0b- 



HuU havde allerede fra 1590 sendt fart0ier til Island og 



Nordkap og i aaret 1610 sendte det i London i 

 for opdagelsen af ukjendte lande" 



1583 stiftede „selskab 



kaptein Jonas Pool paa en opda- 

 g"elsesreise til Spitsbergen. Han meldte om de rige forekomster af hval, 

 og i 1611 sendtes hvalfangere derop, og allerede 1612 viste ogsaa Hol- 

 tendernc sig dcroppe. Fra nu af udviklede forlioldene sig deronpe med 

 kj^mpeskridt. Allerede i 1616 havde et engelsk kompagni 14 skibe 



V 



