— 164 — 



Hvad er nu aarsagen til denne hvalbestandens aftagen? Efter min 

 mening kan der ingeii tvivl v^re om, at det er hval fangs ten, som 

 udelukkende er skyld heri. 



If0lge ScoRESBr, blev der alene fra Holland i aarene 1669—1778 

 skudt 57590 hval, og hele forlobct i denne hvalfangsts historie taler for, 

 at hvalbestanden stadig liar aftaget. Vi saa saaledcs ovenfor, at fangstcn 

 i det 17de aarhundrede blev drevct hovedsagelig ved Spitsbergen og 

 langs isen mod Jan Mayen for saa her at bli mindre og mindrc, til man 

 i begyndelsen af det 18de aarhundrede begyndte mod Davisstr^det, hvor 

 ogsaa hvalbestanden efterhaanden blev yderst formindsket, saaledes at 





^fi-^ 



V S ^ A A P 



iA '- < ^ 



Fig. 59. Hvalfangeren ,,Bah^'na" fia Dundee, et af de faa farteier, som endnu seller 



efter grondlanshval. Fra ISTatiiorst. 



nu i vore dago et stort fart0i, skJ0nt det er udrustet kun til fangst af 

 disse dyr baadc ved Spitsbergen— Gr0nland distrikt og i Davisstr^det 

 kankrydse forgjseves en hel sommer udcn at fange en eneste hval, hvor 

 tidligere flaader paa hundreder af skibe saa sent som i 1814 gjennemsnitlig 

 havde 19 hval hver. 



Karakteristisk i denne hvalfangstens historie er ogsaa den omstsen- 

 dighed, at hvalbestanden viste sig at aftage temmelig lokalt som f. eks. 

 ved Spitsbergen uden at der skede indvandring andetstedsfra, da de 

 hvaler, som vrimlede i Spitsbergcns fjorde, f0rst var skudt bort. Og at 

 der |var hvalcr nok andctsteds, viste dengang den senere opdagelse af 

 masseforekomsten i Davisstrsedet. 



y 



