167 



„bruges i stor inaalcstok til at oplyse byernes gader, det indre af verk- 

 steder, huse, butikker, fabriker; den bruges i stor maalestok i fabrika- 



tionen af blod s^be saavelsom til tilberedning af teder til ma- 



skinolje etc." Barderne blev anvendt i klsede og m0belindustrien og i 



mange andre indnstrier. 



Det er ogsaa denne gronlandshvalfangst som bar givet tekniken 

 i hvalfangsten sin udvikling. Ved Spitsbergenfangstens begyndelse 

 brugte man en harpun, der lignede en pil, 2—3 fod i Isengde med et 

 tr^haandtaag til at kasfe den med mod hvalen. Til harpunen var fsestot 



hvilket „var mere end nok til at naa 



en line af 300 favncs Isengde, 



bunden i fjordene, livor dybden sjeldcn gik over 80—100 favne; saa 

 at linen, naar fisken gik tilbnnds efter at yxtq trnffen, altid kunde liol- 

 dcs ombord i baaden. Baadens bevsegelser fnlgte da naturligvis hvalens 

 og viste noiag^ig, livor denne var, saa de andre hjjBlpebaade kunde V3ere 

 paa pladscn, naar livalen kom op til overfladen igjen. ' Den blev da 

 forfulgt med kraft — et tilstrsekkelig antal harpuner boret i den 



og 



tilsidst angrebefc den ene gang efter den anden med 10—12 fod lange 

 landser til denid0de. 



Saa bugserede da baadene den 



som et langt 



SconESBY siger nemlig: 



spand heste til skibets agtercnde, hvor den blev flenset. 



I 1730 opfandtes en slags kanon til at skyde harpunen ud med 

 men denne synes-forst at komme i brug i aaret 1772. Selv i 1820 synes 

 dog mange at have foretrukket den a^ldre, ovenfor beskrevnc methode. 



„Harpun-kanoncn har undergaaet store for- 

 andringer, og den kan med virkning skyde harpunen ud i 10 alen; men 

 paa grund af vanskeligheden og den store 0velse den fordrer etc. har 

 den ikke bht saa almindelig brugt, som man kunde ventet." Bedriften 

 holdt sig derfor som man ser i flere hundrede aar inden'den gamle op- 

 rindelige teknik. Dette har, som man af det f0lgende vil se, ikke kunnet 

 v^rc muligt med den fangst, som har havt andre hvaler til gjenstand. 



2. Kaskelotfangsten. 



Kaskelotfangsten begyndte paa et historisk meget senere tidspunkt 

 end rethvalfangsten, som vi ovenfor har skildret. „Den f0rste kaskelot eller 

 spermacethval, som blev bekjendt for folkene i Nantucket", en by paa 





