/ 



175 — 



3. Bottlenosefangsten. 



Ijigesom bottlenosen i sin bygning og levcvis i mange hensccnder 

 minder om kaskelotten, saaledes bar ogsaa bottlenosefangsten mange 

 lighedspunkter med den fangst, vi i det foregaacnde liar sldldret. 



Premfor alt foregaar begge Jangt fra alle kyster i det aabne hav, 

 oe-.livalen flenses ved fartoiets side. Medcns kaskelotfangerne anvender 



5,bombelandsen", bruger dog do norske bottlenosefangere smaa j,svivel- 

 kanonor", 30—36 tommer lange af IV2 — 2 toms diameter, livortil svarer 

 harpuner af forskjellig st0rrelse. Kanonerne er dels fa:^-stede i fart0iets 

 railing, dels i bougen af baadone, og da bottlenosen bar den vane „af 



nysgjerrighed" at konime lige ind paa fartoiets bong, skydes de ofte fra 



F^^^T^^^TTirr 



;. ^ '\ -^ 



.., ;o "?*.v., - 







M-:--r:'i^si^ 



^ 



, i 



" . .. "^v^'fv-" " 



^ig. 65. Norsk bottlenosefanger i begreb med flensning af bottlenose. Efter fotografi af 



A. AVoLLEBiEK fra 



jjHeimdalstogiet". 



I 



I 



selve fartoiet. Af den grund kan man ogsaa anvcnde fart0ier; thi man 

 fceh0ver ikke i den grad jage bottlenosen som f. cks. finhvalerne. 

 iCaraktcristisk for bottlenosen er det, at den stikker ret ned mod bun- 



ion „som et lod", naar den trseffes, ofte, ifolge meddelelse fra kaptein 

 Ingebrigtsen, 400 favne, og at den kommer op paa samme sted igjen. 

 Dette giver intcressante oplysninger om disse hvalers store evne til at 

 "^dlioldc havdybenes vseldige tryk. 



I forrige kapitcl saa vi (se kartet, fig. 56), at bottlenosen tidlig 

 Paa vaaren indfandt sig i Nordhavet, og at den i tiden april— juli fandtes 

 P^a de saakaldte „fclter", fra aar til aar bestemte omraader af havet, 

 bvor den fortrinsvis ynder at fserdes, og livor antagelig dens fode, sild 

 ^% bla^.ksprut, fortrinsvis liar sit opholdssted paa denne aarstid. 



'\ \ 



