7 



180 



fangerne mange historicr om, hvorledes de har ladet dampskibet arbcide 

 med fuld fart agterover og alligevel er blevet slsebt forovcr med dampbaads- 

 fart i mangfoldige timer. ^ISTaar hvalen begynder at blive udmattet," 

 siger JuEL, „kortes ind paa linen, indtil man har den 50 — 60 favne fra 

 fart0iet, da baaden fires af, livorpaa man S0ger at give den fra denne 

 den sidste rest med landsernc. Er S0en og hvalen urolig, kan dettc ofte 

 vsere et vanskeligt arbeide. Er veiret rimeligt, kan man faa Isendset 

 den temmelig hurtigt." 



Hvalen sl^bes nn tillands, og her blir den paa stranden afspsekkety 

 idet spaekket blir winchet af den (so fig. 68) og direkte op i „fabrikken", 

 hvor det blir dampsmeltet i jernkjedler. Efter at vsere klaret paa for- 

 skjellig vis haves da trancn paa tonder ellcr fustagcr, most paraffinfadc. 



Det vilde her fore os altfor langt at skildre, hvorledes denne tran- 

 beredning foregaar, hvorledes ogsaa fedtot i tunge, indvolde etc. ndnyt- 

 teSj og hvorledes de guanofabrikker er indredede, som ofte er knyttede 

 til hvaletablissementerne, og hvor ben, kjod etc. torres og pulvcriseres. 

 til gj0dningsstofi'e. Man har ogsaa med mere eller mindre held S0gt at 

 fabrikerc kraftfoder af hvalkj0det. Barderne renses for alt^kj0d, vaskes 

 med soda og t0rres. 



\ Det var i 1865, at Sve^sd Foyn begyndte sine fors0g paa hval- 

 fangst i Varangerfjorden. I aarcne 1865, 1866 og 1867 skal han kun 

 have havt lidet held mod sig og vsesentlig arbcidet mod at fors0ge sig 

 frem; men i aaret 1868 skj0d han 30 hval, og dermed begyndte den 

 regelmcessige fangst, for i l0bet af meget faa aar at voksc op til en for 

 norske forhold betydelig bedrift. Paa hosstaaende label gives der nu en 

 oversigt, udarbeidet af hr. fiskeriinspcktor S0rensen, over de forskjoUige 

 hvaletablissemcnters oprcttelse og antallot af de fart0icr, som i aarene 



1864- 



denne label vil vistnok vsero til adskillig veilcdning ved den f0lgende 



J- 



korte oversigt over bedriftens historie. Som man ser, er dor til tabellen 

 f0ict ct oversigtskart, der med sorte punktcr angiver etablissementernes 

 beliggenhcd; i tabellen er i overensstemmelse hcrmed stationerne ordnede 

 saaledes, at de vestligste er Isengst til venstre, de 0stligste til h0ire; det 

 har dog naturligvis ikkc vseret muhgt i tabellen at s^.tte hvert ctablis- 

 sement ret under dots beliggenhed i kartet. 



Af denne label vil man ligesom af de historiske fremstilhnger, der 

 i tidens lob har vseret givct af hvalfangsten, so, at denne begyndte i den 

 aller ostligste del af Finmarken. I aarene 1864—1868 arbeidede Foyn 

 alene og kun med et skib fra sit etabhssement i Vadso, i aarene 1869 — 



1901 har vseret i virksomhod i hvalfangsten i Finmarken, og 



! 



r 



]> 



Se angaaende nsennere erikeltlieder heroin: Juel: Hvalfangsten i Finmarken, 

 Norsk Fiskeritidende 1888. 



v^ ^TTYTT^^' -_— \ -?^^-^:^M.l^ -j^ j^_T - *i."^i-^L^>7 ^;^-^^^^^^^K^f'^^«J/i.-w,t^L 



— -.->' "^7- 



i-_ —^n>. - ^ " 



