182 



der f0r drev 1 Varang-erfjorden, nu dels driver fra Meliavn, dels ogsaa 

 drev fra B0le paa S0r0en. Med andrc ord selskaberne har inaattet 

 flytte vestover og forlade dc store felter, hvor li valfangsten 



begyndte. 



F0r vi gaar til dr0ftelsen af det sserdeles Aigtige sp0rgsmaal om 

 aarsagerne til denne eiendommelige f0rst sserdeles sterkt opadgaaende — 

 saa igjen nedadgaaende bevsegelse i hvalfangstens historie, skal vi f0rst 

 nsermere S0ge at udrede, hvilke hvaler (arter), der i tidens l0b 

 har vseret faiigstens maal, hvilken betydning de enkelte ar- 

 ter har havt for bedriften, saint til hvilke aarstider, paa 

 hvilke steder og under hvilke forhold de forskjellige arter 



fanges. 



: De" hvaler, som er gjenstand for hvalfangsten i Finmarken, er blaa- 



hvalen, seihvalen, kn0lhvalen og finhvalen. I det forcgaaende 



kapitel har vi udf0rlig skildret, hvad der er bekjendt om disse dyrs liv 



og vandringer, og deraf vil man have seet, at de tre f0rste arter kmi 



opholder sig til begraensede tider i Finmarkshavet, at de foretager saer- 



deles store vandringer (belt til Amerika), og at der kun yderst sjelden 



sees unger af dem i Finmarksliavet. Finhvalen derimod iagttages i 



de norske farvand aaret rundt og i Finmarkshavet til store dele af aarot,, 



bm den end til enkelte tider er v^-sentlig sjeldnere end til andre. Des- 



uden sees dens unger, saaledes at den i hele sit liv kan siges at tilh0re 



norske farvand. , . ., 



I overensstemmelse med disse hvalernes forekomst er da selvf0lge- 



lig ogsaa fangsten. 



Om denne faar man det bedste indtryk ved at betragte 

 en af de journaler over et aars hvalfangst, som velvillig er stillet til min 

 raadia'hed. 



;; 



over hr. Ingebbicitsens fangst med dampskibet 

 Skytten" af Troms0 i aaret 1898 vil man se, at fangsten har faldt i 



Af tabel nr. 2 



a 



I 



f0lgende karakteristiske afsiiit: 



1) Kn0lhvalfangst i tidcn 12to februar til 12te marts, 

 denne tid blev der skudt 14 kn0lhval udenfor Ing0 indtil 37^ mil af 

 land. Kn0lhvaIen er, som man vil erindre af foregaaende kapitel, paa 

 vandring vestover, og den holder sig mest mulig user land. I slutten af 

 marts forsvinder kn0lhvalen ganske for f0rst midtsommcrs (juli) at vise 



sig igjen. 



2) Det andet afsnit kan ssettes fra 12tc marts til 12te mai. 

 Karakteristisk for dette tidsrum er, som man vil se, en overordentlig 

 ujevn fangst med lange tidsmcUemrum. Den eneste hval, som skydes, 

 er finhvalen og nogle bottlenosc vest for Malangen. I tiden fra 

 12te marts til f0r 12te mai altsaa 2 maaneder skydes 7 finhval. I disse 



4 ■ ' 



to maaneder er der meget lange tidsrum, da intet skydes, saaledes fra 



