^•^■^^h 



194 



For at findo hval og findc dom 



og som eftcr min anmodning velvillig' bar lioldt regnskab over, hver gang 

 hval blev seet. 



Don sammc erfaring udtalcr fyrstcn af Monaco saaledes i et f ore- 

 drag holdt paa gcografkoiigressen i Bciiin 1899: „Man tror almindclig 

 ' at man, for at se livalcr, skal reise til do arktiskc have. Indtil do sidsto 

 tidcr scilede hvalfangcrnc til Gr0nlands og Spitsbergens kystcr. Paa to 

 togtor i disse cgne har jeg ikke sect en cncsto hval, mens jcg hjerame 

 i Monaco fra mit vinduo oftc ser dem. 

 i stort antal maa man reise til Middelhavet. Paa en dag har jeg her 

 skndt 3 forskjellige arter og forfulgt en fjcrde, en finhvalart/' 



Seller man over ISTordhavct; vil man i den del af Nordhavet, som 

 'indtages af den varme Atlantcrhavsstrom 

 hval. Det cr dels i kysthavct, dels i et bailte langs iskanten, hvor hva- 

 lerne fserdes. (Med kysthav mencs havct over kystbankerne, saaledes 

 ogsaa 0sthavet.) Paa disso steder kan man vistnok sserlig paa visse 

 bcstemte fclter se betydehge msengder saaledes f. eks. udfor S0ndm0rs- 

 bankerne, Bottlcnosofcltet, langs iskanten fra Island til Jan Maycn, dels 

 oppe i 0sthavet, og den hurtig opblomstrende Islands-hvalfangst viser 

 jo ogsaa, at der Andes steder, hvor der endnu i de allersidste aar har 

 A'Seret mange dyr at se. I mai—juni har der efter de crholdte observa- 

 tioncr vseret iagttaget mango hval paa feltct 0" — 10*^ ost og 71^^-73^ 



saagodtsom aldrig se en encstc 



nord, endvidere ca. 20 mil so. af Jan Mayen, 30 mil no. af Kap Lange- 

 nses (Island), desuden i 0sthavet langt oppe i isen (se kartct fignr 21.) 



Af disse forekomster vil man se, at fangststcderne (F2er0erne, Is- 

 land, Finmarken) kun er forholdsvis mindre dele af de havstrsekningcr, 

 hvor hvalerne faerdes, men da hvalerne jo vandrer netop forbi disse 

 fangstfclter, er de vistnok udsat for cnskarpjagt. Hvalfangstkommissio- 

 nen af 1890 



regncde 



tal 



ud; at der til 1890 ialt var drsebt 7000 dyr, et 

 som fremkom ved til antallet af de fangede dyr at Isegge 10 *Vo 



} for 

 Gj0r man det samme for hole fangst- 



de antagelig tilskadcskudte dyr. 



pcrioden fra 60-aarene til 1901, saa faar man det resultat, at der nu i 



det hole er drsebt ca. 2 7 000 hval i disse aar. 



Sammenligner man dette med de fangster af gr0nlandshva] , som i 

 tidernes l0b er gjort, vil man erindre, at der fra Holland alene i aarcne 



■ 



1669—1778 blev skudt 57590 hval (gr0nlandshval og nordkaper). 

 Hvorvidt dor nu fra en sammenligning mellem gr0nlandshvalfangsten og 

 finhvalfangsten kan trsekkes direlite slutnin^-er over flnhvalbestandcns 

 stilling i 



0ieblikkct og dens fremtid, formaar vistnok intet mennoske 



Tager man imidlertid alio de i dette 



at af2-]0re. 



og det foregaaende kapitel 

 nsevntc erfaringor og kjendsgjerninger under samlet overveielse, saa er 

 det indtryk, alle disse har gjort paa mig f0lgende: 



^ 



