204 



Departcmcntct antager, at der ikkc paa gnmd af de nu fremkomne 



fordringer 



fra flskcrncs 



side "bor trsefFcs nogcn forandring i hvalloven, 



forinden sp0rgsmaalct om hvalens betydning for loddefisket or nsermere 

 unders0gt gjennem praktisk-videnskabelige unders0gelser." 



Der udtaltes videre, at dcpartcnicntot ansaa tidspunktet til saa- 



at Y?ere inde, da der var bcvilget et dampskib til 



danne 



unders0gelscr 



unders0gelserne. 



I anledning af departementets skrivelse udtalte jeg, at den af de- 

 partcmentet stilledc opgave bcdst burde optages paa den maade, at 1 a 

 2 aar anvendtes til at giA^c en oversigt over „hYorledes der ad A^idenska- 

 belig vei b0r arbeides med dette og andrc sp0rgsmaal og om udsigten til, 



a 



Og 



kraft" at 



hvad videnskabeligt arbcide her kan lidrette 



I henhold bertil crholdt jeg min ordre til ,,med al mulig liurtighed 



ge dotte mit maal fremmet, og jeg bar da, saalangt de 

 giA'ne bevilgninger dertil aabnede anledning S0gt at skaffe mig den over- 

 sigt over sp0rgsmaalct, som jeg ansaa for at vserc dot f0rste, 

 min side burde d0res. naar der stilledes mig en saadan opgave. Til 



" i aarene 1900 og 1901 udf0rte de 



der fra 



gj0res, 

 opnaaelse hcraf bar „Michael Sars 

 talrige togter, livis rcsultater i de foregaaendc kapitlcr er meddelt. I 

 det f0]gcndc skal jeg give en fremstilling af min opfatning af de gamle 

 stridssp0rgsmaal mellem fiskeri og hvalfangst i lys af de erfaringer, jeg 

 bar kunnet erhvervo mig, og bcrunder skal jeg i ovorcnsstemmelse med 

 min ovenfor citerede udtalelse til departementet Isegge hovedvaegtcn paa, 

 hvad der efter min formening fra statens og fra befolkningcns side b0r 

 udf0res af arbeidc i denne sag. Thi nu som tidligcre staar dot for mig 

 saa, at man allerede paa forhaand Aal kunne gaa ud fra, at en saa 

 gammel og saa dybt ind i hele befolkningens interesser og tsenkning gri- 

 bende bevsegelser aldrig vil kunne l0ses uden ved udf0rclse af det frem- 

 skridt, der kan hidf0re st0rre tilfredshed og lykkeligere arbeidsforhold. 

 Paa forhaand vil man kunne sige sig selv, at et noksaa lykkehg formct 



lovforslag 



om det end maatte 



indcholde en aldrig 



saa retf^rdig og 



klartskuende domsafsigelse 



i en bitter strid — dog ikko vil vsere et trylle- 

 middel til at JddgQ et onde, der giver sig saa langvarige og sterke udtryk 



som. dot. der bar fremkaldt bevsegclscn 



J 



den nordhgstc del af landet. 



^ 



Disknssion 



af strids- 



spergsmaa- 



lene. 



Ser man tilbage paa den lange strid mellem fiskeri og hvalfangst, 

 vil dot Ysere paafaldendo, hvormange de sp0rgsmaal er, som almenhcdcn 

 har beskjseitiget sig med. Hvallovkommissionen behandler ikko mindro 

 end 17 forskellige sp0rgsmaal. Dor har saaledes i h0i grad vserot f0rt 



en „sprcdt fyegtning", der af 



og 



til har faaot karakteren af pro- 



cedure. Herunder maa en hel rsekke sp0rgsmaal siges at vsere uddoba- 



t. 



