209 



* 



Der har v^ret paastaaet, at fiskemasserne i (let store og hele na blir 

 staaende saa langt Isenger tilliavs end f0r, mens de tidligere kom langt nser- 

 inere land paa grundt vand, og at denne omstsendighed er skyld i den 

 omlsegning af bodriften, som de senere aar har medf0rt, fra jnksefiske 

 til linefiske, hvorved iseer de mindre, aabne baade skal vsere blevne langt 

 ^^gunstigcre stillet end f0r. 



Af den i tredie kapitel givne fremstilling af Finmarksflsket; vil det 

 sees, at paastanden om, at fisken nu ikke siger saa n^r land, at jnkse- 

 fiske kan forcgaa, ikke er ganske korrekt. Der baade kan fiskes og der 

 fiskes endnn adskillig fisk med jnks, dog er der ingen tvivl om, at der 

 fiskes langt mindre end for. Dette paastaaes ofte kun at skyldcs don 

 stadig mere stcdfindende omlsegning af baadtyperne, som sserlig for de 

 fi^emmede nordtendingers vedkommende i de senere aar har vseret meget 

 stor. Men hvor rigtigt dette end er, saa er det dog ntvivlsomt, at flskens 

 ^ig' i de senere aar neppe har naaet saa langt ind mod stranden som f0r. 

 -Nogle har nu sagt, at dette er do ndenfor paa landbakken staaende 

 liners skyld, som har stanset fisken, atter andro mener altsaa, at det 

 ^kyldes den omstsendighed, at der nu er saa faa livaler til at jage lodde- 

 ^asserne og dermed fisken ind mod land. 



Hoi: 



som 



i mange saadanne sp0rgsmaal, foreligger der faa silo'c og 



n0iagtige beskrevne erfaringer at bygge sin mening paa. 



Jeg for mit vedkommende formaar hverken at tillaegge linerne eller 

 ^^alcn den store betydning til at paavirke de store fiskemassers gang^ 

 ^oni de to ovenfor nsevnte ansknelser af sagen gj0r, og jeg bygger min 

 •^pfatning af sagen paa f0]gende erfaringer. 



Under skildringen af torskens vandringer har vi i de tidligere kapitler 



^df0r]ig ouitalt de store vekslimrer, disso undergaar. 



& 



Vi har saaledes 



^^Gt, at der i tidligere tidcr fandtes et stort Spitsbergfisko, mens nu 

 ™ct saadant findes. Ligcsaa at der nn findcs store Mnrmanfiskerierj 

 ffieus der tidlie-ere nsesten ikke har vteret fisk under Murmankysten. 



tidhgere 



-I- , O 



^^ethole giver disse erfaringer indtrykket af stoi-e vekslingcr, og 



saa- 



lanne fandt sted, h^nge for baade linefisket og hvalfangston tog saadant 



ops vino-. 



syncs 



De samme erfaringer kjender vi ogsaa fra S0ndm0rskanten og her 



vi sairlig at kunne Isere meiret. 



laar fandt der nenihe- et Vceldigt 



iiidsig af skrei sted og det langt ind i de indre af de fjordc, hvor der 



for 9f^ 



Her kunde. 



-o aar siden fandt store fiskerier sted (Borgundfjorden). 

 ^an med synkenot og juks laste sine baade saa hurtig som man kunde 



til. for pladsens skyld, og imens fik damperne ude paa 



^iikerne paa sine titusindcr af kroge kun saa knap fangst, at de slut- 



^^de hele bedriften, tog sine doryer og reiste ind i f;jorden for at drive 



Jiikseflskc. En saadan begivenhed har paa Sondmor ikke fundet sted paa 



14 



