__^^_ •- ^ 



229 



sammenlignes med overgangen fra seil til damp inden vor handelsflaadey 

 skJ0nt det i fiskeribedriften jo ikke dreier sig om saa store kapitaler 

 samlet paa en mands haand som i handelsflaaden. 



LigesoxTi 



nu 



omlsegningen 



fra seil til damp i vor handelsflaade 

 ~vakte stor modstand, misstemning ja lieit kriselignende tilstande. saaledes 

 staar vi nu i fiskeribedriften overfor lignende forliold. 



Det sramle materiel passer kun delvis, det er uskikket for at ud- 



iiytte de nye fangstfelter og driftsmaader, der er en sserdeles f0lelig man- 

 gel paa kapital, alle de mange indretninger, som krseves til en fuld og 



8 



I'ationel udnvttelse af de storre forhold, som nye driftsmaader f0rer med 



'^i§^ 



og 



da fremforalt hensigtsmsessige kommunikationer 



mangier. 



Hertil kommer, at selve den nye driftsmaade endnn kun delvis er saa 

 gjennemarbeidet, at man belt ud ved, hvorledes man skal indrette sig 

 Og sysselsgette det nye materiel, man m0isommelig bar anskafifet sig. Og 

 derfor liviler der en vis usikkerbed ogsaa over de nye methoder. Saa- 

 ledes ved man saavel i Finmarken som i Nordland kun delvis, hvad 

 liian egentlig skal tage sig til om sommeren, sserlig fordi man bar slette 

 kommunikationer. Paa de steder af kysten derimod, bvor man som i Aale- 

 sund bar kunnet l0se det vanskelige sp0rgsmaal, at syssels^ette sine far- 

 t0ief aaret rundt ved at gaa fra den ene bcdrift til den anden, bar op- 

 svino-et vseret enestaaende i vore fiskeriers bistorie. 



P0lelsen af opgavernes store vanskeligheder bar vakt den dybe 



Misstemning, 

 s^erlig bar 



som 



altid indtrseder, bvor man ikke kan arbeide sig frem, 



dette Aaeret f0le]igt paa de dele af kysten, bvor man bar 

 seet n^rliggende distrikter gJ0re de bedste fremskridt. Saadanne steder 

 ^i" det S0ndenfjeldske kanske, sserlig 0stlandet og Finmarken. S0ndenr 

 fjelds bar man seet svenskerne drive bankfiske, danskerne seile med 

 fi^k til Norge, tyskerne og engelskma^ndene drive bavfiske udenfor ]ij^ 

 ^ten. Til Finmarken kommer nordla^ndingerne og andre fiskere, bvoraf 

 ^ange bar de nyere og bedre baadtyper, og disse sidste viser sig sserlig 

 Mere fordelagtige, naar fisket forl0ber som i de senere aar, da fisken fra 

 ^t vsere tilstede i de st0rste massor f. eks. ved 0stfinmarken pludselig 

 efter indtrsedende langvarige storme og efter de store kobbemassers til- 

 tedekomst — totalt forsvinder fra store kyststra^kniiigci*. De baade, 

 '^om ikke er S0dygtige nok til straks at flytte med de vandrende fiske- 

 Masser, er da betivist til at ligge Icdige i havn, medens telegrafen ofte 

 kan meldc om glimrende fangster andetsteds fra. Saaledes bseuder det 

 ^fte, at der efter kobbeindsig Isengst 0st, Varangerfjorden og Vard0, er 

 ^vart for flsk der, medens der er udmerket fiske f. eks. fra Mebavn. 

 "^^t dette fremkalder triste 

 ningen, som f0ler sin virksomhed bsemmct i den tid af aaret, da grund- 

 ^^get for belo aarsindta>s'ten skulde laegges, er ikke vanskeligt at forstaa. 



s 



og bitre stemninger bos den del af befolk- 



