I 



232 



del af landbakken, og at her flsket mod otringer er det mest 0konomiske 

 saavcl under loddefisket som i sommcrtiden. Man har ment, at det er 

 disse forhold, som er aarsaagen til, at et flske med mere s0dyg-tige fart0ier 

 ikke har udviklct sig der. Det er dctte, som det f0rst og fremst er af 

 st0rst betydning at faa bragt paa det rene som grundlag for alle ovcr- 

 veielser over, hvad dor kan og b0r gj0res for Finmarkens fiskere. Thi 

 selv om mangclen paa kapital er noksaa f0lelig, har befolkningen dog 

 ved udviklingen af sin soelfangst og sit bankflske efter haakjagrring i 

 fuldt maal bevist, baade at den formaar at Y?ennc sig til det uligc mere 

 slidsommo liv som havfiskcr i dette veirhaarde fai"vand, og at den ogsaa 

 kan erhverve sig do dertil n0dvcndigc midler. Alene de her nsevnte 

 eksempler viser det nbegrundede i den mistillid til befolkningen i dcnne 

 henseende, som af og til er kommen til syne. 



Allerede de forhold, man kjender, berettigcr efter min mening til 

 den slutning, at mere S0dygtige fart0ier vil vise sig mere l0nncnde for 

 befolkningen og saaledes kunne hseve dcnncs kaar. Under loddefisket 

 er det saaledes utvivlsomt, at det er fordelagtigt med s0dygtige baade og 

 fart0ier at kunne flytte langs den aabne og veirhaarde kyst og at s0ge 

 iiskcn Isenger udc paa landbakken, og sa^rlig har dette A^ist sig fordel- 



de sencre aar, da fiskens indsig dels ikke har naaet saa nasr 

 landet, dels har forladt hole dele af kysten under de indtrufne kobbe- 



agtigt i 



indvandringer. I de s0dygtige farkoster har man derfor et middcl — 

 det bedste og muligens eneste middel til at overvinde de vekslinger i 

 iisket, som msegtige og endnu hdet forstaaede naturforhold medf0rer. 



Men ogsaa senere paa aaret er der al grund til at anse det som 

 afgjort, at de S0dygtigere baade vil skaffe sin eier st0rre indt^gt. For- 

 uden at veirforhold ogsaa da spillor en stor rolle, har man udenfor kysten 

 en rsekke banker, som giver begrundet haab om fremtidsmulighed for et 

 bankfiske. I det forcgaaende har vi skildret, hvorledes de af flskeri- 

 inspekt0r S0eensen udf0rte flskefors0g paa den saakaldte 0stbanke (0st 

 om Vard0) gav meget gode resultater, ligcsaa at det lykkedos „Michael 

 Sars" paa flere steder i 0sthavet at flnde betydelige ma^ngder af fisk, 

 endvidere at den russiske unders0gclsesekspedition gjentagendc har paa- 

 vist rige forekomster af fisk i havet nordost om 0stfinmarkon. Ogsaa 

 udenfor Vestfinmarken og Troms0 amt Andes der en stor rsekke banker, 

 som giver de bedste forhaabningcr i denne henseende. 



S0dygtigere farkoster gJ0r det ogsaa muligt for flnmarksfiskeren at 

 i fisket paa andre felter end i hans lijemstavn, ligesom nord- 

 Isendingen bes0ger Finmarken i den for fisket gunstigste tid af aaret. I 

 selve driftsmaaden hgger der ogsaa for de st0rre farkoster store fordelo, 

 idet disse ved anvendelsen af doryerne kan bruge langt st0rre redskabs- 



deltage 



^ 



? 



■-AbV^-PK-O-Jjm+TTr-KnJyT 



