— 270 — 



det for 0ieblikket er nmligt at overskue klart. Vort kjendskab til Nord- 

 havet og dets dyreliv er ved de par aars unders0gelser sterkt 0get; 

 meget nyt er fundetj og mange tidligero anskuelser er dels blit styrkct, 

 dels modbevist. Men for nsermere oplysninger maa henvises til den 

 litteratur, der omhandler unders0gelserne. som allerede er udkommet eller 

 i en nser fremtid vil udkommej og hvorover der findes en fortegnelse i 

 slutningen af denne beretning. 



I. Almludelig havforskuiiig. 



(Hydrografi, plankton, bundfauna). 



Ved de hydrografislce unders0gelser bar det vseret muligt med en 

 tidligere ikke naaet grad af n0iagtighed at kartlsegge havet til forskjel- 

 lige tider. Foruden fra ,,Michael Sars" bar et rigt materiale bertil 

 Yseret samlet af cbefsskibet ,.Heimdal", som ved marinestyrelsens im0de- 

 kommenhod bar deltaget i disse unders0gelser paa isbavstogterne i mai, 

 . og fra en rsekke private fang8tfart0ier, som bar krydset over Nordbavet 

 paa mange forskjelbge steder i vaar- og sommermaanederne. 



Som bekjendt kan vandmasscrne i Nordbavet deles i 3 slags, nemlig: 



1. 



•>•) 



Golfstr0mmen"s vandmasse. 



2. Isbavsvand. 



3. Kystvand. 



Disse tre forskjelbge slags vandmasser, som adskilles ved sin tem- 

 peratur og saltboldigbedj bar vi unders0gt til forskjelbge aarstider 

 besterat deres udbredelse baade i dybden og langs med overfladen. De 

 vigtigste resultater kan sanunenstilles saaledes: 



Oolfstrommen'' bar en dybde af 4^ — 500 m. Den er bele aaret 



og 



L 



;? 



fnndet at beveege sig omtrent i samnie retning parallelt med de norske 

 kystbanker til Finmarken, bvor den deler sig i to arme. Tempcratur og 

 saltboldigbed aftagcrj eftersom str0mmen bevseger sig nordover. Om 

 sommeren er vandet i overfladen varmcre end i dybet; om vinteren der- 

 imod er temperatnren na3sten ensartet fra overfladen til 150 meters 

 dybde. Naar det afkj0les langs med overfladen, synker det nemlig, og 



■t " 



nye, varme vandmasser stiger op. Paa den maade kommer store dele 

 af Golfstr0mmens vandmasser til at afgive varme til luften. 



2, Ishavsvandet findes bge op til overfladen vestenfor og norden- 

 for „Golfstr0nimen" og under den i store dybder. Det gaar paa flere 

 steder i str0m; vigtigst for os er den 0stislandske polarstr0m, som beva^ger 

 sig mod sydostmellen Island og Jan-Mayen og st0der paa „Golfstr0mmen" 

 nord af F^r0erne. Denne str0m er sa^rlig ma?gtig om vinteren og trykker 



