271 



da den varme nordovergaaende str0m noget sammen og presser den 



neermere ind mod Norges kyst. 



Vinteren og vaaren 1902 gjordes ganske merkelige opdagelser over 

 forholdet mellem disse to str0mme. Den kolde „0stislandske polarstr0m" 



skj0d ind under „Golfstr0mmen" og fulgte de 2 dybe render, som findes 



havbunden: en sydover til mellem F£er0erne 



og Shetland 



og en 



mindre 0stover langs Norges sydkyst. I den f0rste af disse render blev 

 vandet presset, saa dot tvang sig nedenifra og op i „Golfstr0mmen" og 

 formelig spaltede denne i 2 dele, en 0stlig og en vestlig. Denne span- 

 ning kunde saagar nierkes belt op i overfladen, og den kunde forf0lges 

 langs hele Norges kyst. Den anden del af polarstr0mmen lod til at 

 trainge gjennem „den norske rende" ind i NordsJ0en og Skagerak. 

 Dette polarstr0mmens forbold til „Golfstr0mmen" vil blive nsermere un- 

 ders0gt iaar. Paa de store dyb i Nordhavet under disse forskjeilige 

 str0mme bar vi fundet vgeldige masser af vand med en eiendommelig 

 ensartetbed i temperatur (— 1,1^ C) og saltmaingde. Dette vand, som 

 er af stor betydning for forstaaelsen af de hydrografiske forbold i Nord- 

 havet, bar professor Nansen, der deltog i „Michael Sars"s sommertogt 

 1900, ofret en ombyggelig unders0gelse ved bjselp af nye udmerkede 



instrumenter. 



3. Kystvandet er om sommeren varmere, om vinteren koldere end 



atlanterbavsvandet og altid lettere end dette og mindre salt. Om som- 

 meren er forskjellen i specifik vasgt saa stor, at kystvandet flyder langt 

 nd over havet og tager med sig organismer fra kysterne. 



For at komme til st0rre klarbed over de mange overordentlig van- 

 skebge sp0rgsmaal om str0mforholdene maa der gj0res specielle metodiske 

 studier og og unders0gelser. For at Isere nogle nye teorier for beregning 

 af bavstr0mme at kjende bar bydrograf B. Helland-Hansen opboldt sig 

 nogen tid bos professor Bjerknes i Stockholm; rcsultaterne af disse stu- 

 dier blir snart fremlagte i et arbeide om saadanne beregninger. 



Planldonundersogelser her vairet udf0rt sammen med de hydrogra- 

 fiske 



v^ret unders0gelsernes maal at faa vide, hvilke af de drivende organis- 

 mer b0rer bjemme i Nordhavet, og hvilke kun er f0rt ind med hav- 



strommen fra syd eller nord. 



Det cr ogsaa lykkedes at skaffe et grundlag tilveie, saa at det er 

 muligt ved bestemmelsen af disse organismer at afgJ0re vandlagenes op- 

 rindelse. Derved bar man erboldt et hjselpemiddel, som er uafbsengigt 

 af de hydrografiske observationer. 



Desuden bar man unders0gt rigdommen paa plankton under for- 

 skjeilige livsbetingelser. Her skal kun frembseves, at planktonm^ngden 

 i de 0verste lag som regel er st0rst om sommeren og b0sten, medena 



unders0gelser ombord paa „Michael Sars" og „Heimdar'. Det bar 



