J _■ rr-"-Ti- iL- 



322 ^ 



forhold maatte stille krav efter en ordning, som godkjendes af fiskeristy- 



relsen. 



Dette falder i sine hovedtrsek sammen med landsfiskeriin0dets og 



den departementale komitees tanke i 1898 og 1899. 



F 



Vii man derfor bygge paa det bestaaende, at fiskeriselskaberne 

 bserer arbeidet frenij b0r der kunne etableret en distriktsordning. livor- 

 ved flere selskaber eller foreninger slutter sig sammen om fellesarbeiders 



iennemf0relse. Samtidisr som de enkelte selskaber beholder sin fulde 



selvsta^ndighed, maa der gjennem sammenslutningeii ved frit valg frem- 

 gaaj at det ene er forretningsf0rende selskab, hvilket kan veksle fra aar 

 til andet. Til behandling af sine indre, som fadlesanliggender, holdes 

 der aarlige distriktsm0derj som] fatter bestemmelse om, afgiver forslag 

 til arbeidsplaner, budget m. m. De enkelte selskaber, hvert inden sit 

 lokale distrikt, kan iverkssette og pleie mindre foretagender af speciel 

 artj medens fa;llesforanstaltninger bes0rges gjennem det ledende sel- 



•J 



skabj alt eftersom midler kan tilveiebringes ad privat vei eller ved stats- 

 bidrag. At et samarbeide i saa henseende finder sted med fiskeristyrel- 

 sen er kun selvsagt, dog bor dette forhold ikke betage selskaberne det 

 grundprincip, som er fundamentet for deres tilblivelse og det b^rende for 

 deres virken indad som udadtil samt for den sympathi, hvormed de om- 

 fattes inden sine distrikter. 



Inden ethvert saadant dAstriMselslaib ^ uanseet livor mange selskaber, 

 der danner sammenslutningen, er det ledende selskabs formand selskrivet 

 medlem af fiskeriraadet. Den nu iverksatte valgordning til fiskeriraadet, 

 afskjserer fiskeriselskaberne enhver indflydelse paa dets sammenssetning. 

 I henhold til, hvad man ovenfor bar anf0rt, maa manpaa det mest be- 



stemte fastholde: 



1. At fiskeriselskaber og foreninger i byer som i landdistrikter fortsa^tter 



sin virksomhed som hidtil. 



2. At selskaber og foreninger slutter sig sammen — som en distrikts- 

 foreniny — til gjennemf0relse af fa^llesarbeide inden distrikter, hvor 

 det er 0nskeligt og ansees paakrsevet. 



3. Blandt selskaberne vselger disse et som forretningsf0rende. I aar- 

 lige distriktsm0der, hvor hvert enkelt selskabs som de fselles ar- 

 beidsplaner, budgetter m. m. behandles og opsaiites, repraesenteres 



de enkelte selskaber ved sine respektive forrna^nd. 



4. I distriktsforeningens m^de deltager endvidere et medlem valgt af 

 amtsting og" et^ medlem valgt fra hvert af byernes formandskaber, 

 samt distriktets fiskeriinspekt0r (denne uden stemmeret). 



5. Formanden, ved forfald viceformanden, i det forretningsf0rende sel- 

 skab for distriktsforeningen er selvskrevet medlem af fiskei^iraadet. 



6. Ved en ordning, som her anf0rt, antager man, at sp0rgsmaalet om 



■h 



