386 



beretning). Efter mine i tidligere indberetninger omtalte fors0g for at 

 fastslaa, hvor ofte hunhummeren gyder, kan vi gaa ud fra som sikkert, 

 at gydningen finder sted hvert andet aar. Endvidere ved man, at gyd- 

 ningen finder sted om sensommeren og h0sten (aug. — septbr.)^ og at eg- 

 gene bseres lieniniod et aar. f0r yngelen kommer freni. Med andre ord : 

 en hunhummer, som har faaet udrogn (gydt) det ene aar om h0stenj 

 bserer denne udrogn til folgende sommer eller h0st, da yngelen kommer 

 frem. Derefter gaar den et aar nden udrogn, i hvilken tid 

 vokser og modnes for efter dette aars forl0b at afsscttes som ny ud- 



Heraf fremgaar atter^ at man om vaaren maa finde to grupper 

 af ki0nsmodne hunner, enten saadanne som bserer udrogn, som ska! 



eller ogsaa saadanne som bar indrogn moden at 

 Alle de hunner, som ikke tilh0rer nogen af disse 



indrognen 



rogn. 



klsekkes samme aar, 

 afs£ettes samme aar. 



er derfor ikke kJ0nsmodne. 



Unders0gelserne 



af hunner uden 



grupper, 



uden udrogn viste f0lgende resultat. Under 23 cm. fandt jeg ingen med 



en paa 2IV2 og to paa 22 V2 



sikkerhed k]0nsmodne hunnerj dog 



var 



cm. tvilsomme. I st0rrelsen 23^2372 cm. var der 9 ikke kj0nsmodne 

 og 6 kj0nsmodne, tvilsomme desuden 2. En af 24 og en af 25 cm. 

 st0rrelse var ikke kj0nsmodnej 4 af 24 cm. st0rrelse var tvilsomme, de 

 0vrige af naivnte st0rrelse :var alle kJ0nsmodne. Over 25 cm. fandtes 

 ingen ikke kJ0nsmoden. Hertil skal imidlertid f0ies, at blandt nogle 

 hundrede paa Hvidings0 tidligere opmaalte hunner med udrogn, nogle 

 faa har havt en st0rrelse af 22V2 cm. Det er derfor sikkert at kJ0ns- 

 modenhed kan indtrasde ved denne st0rrelse og muligens endnu mindre. 

 Men variationen i forholdet mcllem st0rrelse og ki0nsmodenhed viser sig 

 tydelig af ovcnstaaende tal. Ligesaa sikkert fremgaar den af rognsajk- 

 kenes forskjellige udviklingsgrad hos de ikke kj0nsmodne hunner. Indi- 

 vider af samme st0rrelse kan vise en meget forskjellig udviklingstilstand 

 af rognsaikkene resp. cggene, og et individ af f. eks. 21 cm. st0rrelse 

 kan have eggene l^betydeligt mere udviklede end et af 23 cm. Som et 



at st0rrelsen, hvori hos hiinnerne kJ0nsmo- 

 temmelig forskjellig for forskjellige individer 



23 V2 og 25 cm., dog 



hovedredresultat kan siges, 

 denheden indtrseder, er 



i fdet 



store sect at vanere mellem 



25 cm. laingde vsere forholdvis 



og synes 1 



turde ikke kj0nsmodne hunner af 24 



sjeldne. 



Mit unders0gelsesfelt har tidligere vseret indskrsenket hovedsagelig 

 i Hvidings0, men jeg fandt i aar at burde bes0ge ogsaa hummerdistrikter 

 ogsaa paa 0stlandet. Jeg afreiste derfor i slutten af September fra 

 Hvidings0 til Fredriksvsern, hvor jeg opholdt mig nogle dage, der- 

 fra over Vrsengen til Hvaler, hvor jeg opholdt mig omtrent en uge. 

 Min hensigt var at foretage nogle unders0gelser over hummerens biologi 

 for at sammenligne forholdene her med samme paa vestlandet og for at 



