390 



Af de hunimere; som jeg oni h0sten 1899 lod merke og iidslippe 

 ved Hvidings0 (kfr. indberetn. for 1899 og 1900) var, som nsevnt i min 

 sidste indberetning, i kbet af vaaren 1900 opfisket 40 stkr. I aar op- 



fiskedes atter 10. 



Af disse var de 9 fangne lige i nserheden af de ste- 



holdsvis laiige stra^kiiinger paa kort tid. 



der, hvor de var udslupnej og kun en havde vandret en strsekning af 

 omtr. IV'2 kilometer. At saa BiaBge huramere bar opholdt sig i saa iaiig 

 tid paa samme plads, bestyrker yderJigere den antagelse, at den maa be- 

 tragtes som et i det hele stationsert dyr. I sammenhseng hermed maa 

 dog najvnes, at nogle opgaver, som jeg fik af humraerfiskerne paa 0st- 

 landet, tyder paaj at den under visse omstsendigbcder kan vandre for- 



I regelen synes dette dog at 

 vsere individerj som var konine paa pladse, hvor de saa at sige ikke 

 kunde finde sig tilrette, idet at de enten af en tilfa3ldighed var komne 

 lid fra de ved land liggende ,,sanketeiner" (hvori den fangede hummer 

 bevares) eller paa anden maade komne i uvante omgivelser. At hun- 

 nenie da under sin s0gen efter nye, passende opholdssteder kan komme 

 at vandre omkring er let forklarlig. 



Paa grund af de 0vrige reiser bar jeg iaar ikke kunnet afse tid 

 til videre eksperimenter med opdra^tning. Paa min opfordring foretog 

 imidlertid toldbetjent J0rgen Evertsen et mindre forsog nied opdrsetning 

 i en enkelt kasse, og skJ0n fors0get paa grund af et ganske tilfseldigt 

 uheld med kassen ikke kundet bringes til definitivt afslutning, viste det 

 alligevelj at et st0rre antal yngel kunde uden overilytning til nye kasser 

 (kfr. indberetn. f. 1900) opdraettes udover laryestadierne. Jeg tror, at 

 denne opdr^etningsmaade b0r fors0ges i st0rre skala, forudsat at man 

 kan faa tilstrsekkelig billigt og samtidig hensigtsmsessigt materiale til 



kasserne. 



Der er ogsaa i aar gjort fortsatte fors0g med at holde de opdrset- 

 tede yngel i frit flydende kasser for at bringe tilvekstforholdene paa det 

 rene. Den, som ikke selv bar havt nogen befatning med sagen, kan 

 neppe gi0re sig nogen forestilling om de vanskeligheder, som er for- 

 bundne med den slags eksperimenter. Isser er is og storm om vintcren 

 meget hinderlige for fors0genes udf0relse. Naar dette alligevel er lykke- 

 des i nogen mon at opklare disse hidtil temmelig ukjendte forholde, saa 

 skyldes dette i f0rste r^ekke de anstrengelser, som med opofrelser af tid 

 og arbeide er gjorte af toldbetjent Evertsen. Fra foregaaende aars op- 

 dreetning er der en unghummer Igjen, og denne skiftede skal f0rste gang 

 d. a. i begyndelsen af juli, anden gang i slutten af juli eller begyndel- 

 sen af august, tredie gang i slutten af august og sidste gang i begyn- 

 delsen af oktober (sangsynligvis var dette det 4de skalskifte for indeva3- 

 rende aar). Det sidst afkastede skal havde efter J0rgen Evertsens op- 

 gave en la^ngde af omtr. 5 cm. Af indev^erende aars yngel er der kun 



