— 82 — 



Fremdeles bevirket af de i forrige aarsberetning anf0rte aarsagei 

 er der iaar en nedgang i fiskernes antal af over 4000 maud. 

 Baaclmandskabernes gjennemsnitlige styrke bar vseret: 

 1901 pr. garnbaad 4.75, pr. linebaad 4.42, pr. clybsagnbaad 3.13 



1900 

 1899 

 1898 

 1897 



4.73, 

 4.84, 



5.42, 

 5.87, 



4.50, 

 4.39, 



4.28, 

 4.18, 



3.00 

 3.11 



3.23 



3.22 



Fra forrige aar er heri ingen vsesentlig forandring indtraadt. 

 Forholdet m ell em baadbessetningernes st0rrelse fra de forskjellige 

 distrikter vil sees af tabel 14. 



1 



Tab. 14. 





Pr. 



garnbaad 



Pr 



. lineba 



ad 



Pr 



'. dybsagn 



Bistrikt 























1899 



1900 



1901 



1899 



1900 



1901 



1899 



1900 



1901 



S. Trondhjems amt . . 



5.44 



5.74 



5.29 



4.48 



4.53 



4.59 



3.99 



4.12 



3 . 9 6 



N. do. do. . . 



3.93 



4.19 



4.63 



4 



4.59 



4.75 



5.oo 



3.41 



2.92 



3.30 



S. Helgelands fogderi, 



5.06 



4.92 



4.98 



4.77 



4.81 



4.87 



2.89 



2.50 



2.91 



N. do. do. 



4.92 



4.84 



4.95 



4.43 



4.37 



4.34 



2.85 



3.09 



3.47 



Saltens do. 



4.68 



4.55 



4.47 



4.13 



4.42 



4.39 



3.17 



• 2.96 



3.14 



Lofoten og Vester- 























4.23 



4.49 



4.27 



4.36 



4.34 



4.U 



2.26 



2.24 



2.42 





5.33 



4.92 



5.ii 



1 4.34 



4.50 



4.80 



2.81 



2.57 



2.9! 



Foruden at almindelige snedseilsbaade stadig mere og mere for- 

 trsenger raaseilerne, er man i den senere tid begyndt at omrigge til 

 snedseilere Nordlandsotringer, der bar den fordel fremfor de mindre 

 Hardangerbaade, at de er rummeligere og lettere at ro end disse. 



Nogle mindre dseksbaade anvendtes i vinter som smaagarnbaade. 



Tabel 15 viser S0gningen til Lofoten fra de forskjellige bjemsteder 

 i tidsrummet fra 1897 — 1901. 







