163 



og Skagerak — de fiskehave, som det her gjselder. Til fiskeriet nede i 

 Kattegat, i Belterne og 0stersj0en, hvor aabne og smaa baade benyttes, 

 er forholdene omtrent som inden vor slqaergaard og gjor ikke navigations- 

 kyndighed mere imlvendig end ved andet strandfiskeri ; men kjendskab 

 til brugen af kompas og sj0kort er jo her som ved al and en seilads i mere 

 eller mindre lukkede farvande altid nyttigt. 



Til klarere forstaaelse af, hvilket vanskeligt farvand de danske 

 fiskere har paa vestkysten af Jyllancl, hvor havfiskeriet drives, kan her 

 bemerkes, at alene den del af kysten, som ligger mellem Ribe i syd og 

 Haustholmen i nord, — ca. 27 sj0mile — er forsynet med 22 offentlige 

 reclningsstationer for skibbrudne og med 14 fare-stationer, som varsler 

 seilerne udenfor. Til den ene store havn paa denne kyst, Esbjerg, hvor 

 saa mange fiskerfart0ier li0rer hjemme, og hvorfra den store eksport 

 gaar, er indseilingen, selv under mageligt veir, noksaa vanskelig ; den er 

 derfor blevet forsynet med snart sagt alle slags modern e veilednings- 

 apparater. Indseilingen kan siges at begynde mellem to t0nder som sj0- 

 merker, nemlig en ,,klokket0nde" ved Graadybet og en „lys- & fl0itet0nde". 

 Herfra til Esbjergs havnemolo og Nordby lodshavn gaar leden gjennem en 

 8 kvartmil lang rende med vekslende dybcle paa 3 — 7 — 2 favne og grun- 

 der paa begge aider; paa dette korte stykke har man fundet det n0d- 

 vendigt at anbringe 14 — fjorten — fyre og fyrlamper (heri indbefattet 

 4 flydende „lyst0nder") og 21 stager og koster, endvidere er seilleden 

 op til Hjertings ankerplads afmerket med 15 andre stager, og opseilingen 

 til Nordby med 11 stager; desuden er der baaker og lignende sj0raerker 

 paa land. Benyttelsen af alt dette veiledningsmateriale er selvfolgelig 

 gjort saa letvindt som muligt; men den omstsendighed, at det er fundet 

 paakrsevet at udstyre farvandet paa denne maade, viser tilfulde, hvor 

 vanskeligt det er at beseile, navnlig i disigt veir, under storm eller 

 mindre f0ielig vind. Den i Esbjerg og Hjerting hjemmeli0rende fisker- 

 flaade er ikke meget talrig, 70 a 75 farkoster; men med undtagelse af 

 9, er de fra 10 til 60 tons, drsegtige, altsaa, efter norsk maalestok, store 

 fiskerfart0ier, Og til seilads med saa store farkoster i saa vanskeligt 

 farvand synes navigationskyndighed n0dvendig, selv om seilaclsen kun 

 strsekker sig til nogle mile fra land og langs kysten. 



Saalsenge fiskeriet blev drevet med aabne baade, kunde der ikke 

 - r 8ere tale om at krseve navigationskyndighed af f0rerne; de vilde jo ikke 

 altid kunne udf0re en beregning eller haandtere et kort ude i en aaben baacl. 

 I de sen ere aar — 



A 



siden 1894 



er st0rre, daekkede fart0ier blevet al- 



Det er derfor og tillige af 



mindelige og fiskeriets grsenser udvidede. 

 andre grunde blevet fundet paakrsevet, ved lov at opstille visse betingelser 

 for retten til at f0re fiskerfart0ier paa fjernere fangstpladse ; men paa 

 fiskeri nser Vestkysten og i Kattegat og 0stersj0en (i „indskra)nket fart") 



