165 









pladse i lsengere afstand fra hjemkysten. De svenske fiskeres deltagelse 

 i linefisket og makrelfisket i Nordsj0en er i tiltagende; indkj0b af engel- 

 ske kuttere til disse fiskerier har veeret ganske betydeligt i de senere 

 aar. Efter siclste beretning driver ca. 90 st0rre sk0iter og kuttere fra 

 Bohuslan havfiskeri oppe vecl Shetland, ude i Nordsjgen, paa bankerne 

 vestenfor Stat og Jaederen samt paa mellemliggende- havstraekninger, fra 

 midt i februar til begyndelsen af oktober. Og da der nu ialt er ind- 

 kj0bt 128 engelske kuttere, er det troligt, at det svenske havfiskeri vil 

 yderligere tiltage. I flere henseender har dette fiskeri adskillig lighed 

 med bankfiskeriet paa S0ndm0re, men afviger fra dette hovedsagelig deri, 

 at svenskerne har langt st0rre skuder i sin flaade, og i at st0rsteparten 

 af deres flaade faerdes i laengere tid ude, virker en betydelig del af sin 

 fangst ude paa sj0en, og beseiler i st0rre udstrsekning fremmede og fjernt- 

 liggende farvande, samt afhaender en stor del af fangsten eller den om- 

 bord tilvirkede vare i udenlandske havne. 



Efter dette er det Mart, at kundskab i navigation er n0dvendig 

 for denne flaades f0rere; de har ogsaa mere brug for og st0rre 0velse i 

 at bruge loddet for at finde sine fangstpladse end de norske, som i re- 

 gelen benytter faerre fangstfelt, af hvilke st0rstedelen ligger noermere deres 

 egen, kjendte kyst, hvis talrige landmed kan benyttes. Svenskerne har 

 imidlertid en gammel og sikker tradition for denne sin seilads i fremmede 

 farvande, paa samme tid som de i lighed med de norske bankfiskere for- 

 staar i stor udstrsekning at bruge landmed. Det har dog efterhaanden 

 vist sig, at en mere moderne fiskeribedrift hos dem ogsaa gj0r en mere 

 moderne navigationskyndighed hos f0rerne meget 0nskelig. Det er der- 

 for naturligt, at der i Sverige, ligesom hos os, er opstaaet sp0rgsmaal 

 om at im0dekomme en nyere tids 0nske og mere bestemte krav paa at 

 skaffe fiskerne en lettere adgang til at erhverve sig kundskab i den ele- 

 mentsere navigation. Lsengere end til de f0rste forberedelser til at faa 

 i stand en offentlig institution med et saadant formaal til opgave, er man 

 endnu ikke kommet i Sverige. Der er forsaavidt ikke saa meget at lsere 

 paa dette hold, men jeg har troet at burde fremkomme med ovenstaa- 

 ende bemerkning for at paapege, at man ogsaa i Sverige er optaget med 

 lignende foranstaltning som hos os i dette stykke. Deri ligger, mener 

 jeg, ogsaa et moment til at komme i betragtning ved foreliggende sags 

 behandling. 



Fiskerne i Tyskland. 



* 



Fiskerierne spiller ikke den rolle i Tyskland, som de spiller i 

 Danmark og Sverige, end sige i Norge ; de har ikke sat merker i Tysk- 



