166 



lands tidligere historie. Det tyske havfiskeri, livorom her hovedsagelig 

 er tale, er neppe en menneskealder gammel; clet er en frugt af en speciel 

 samfundsvirksomhed i de sidste tyve aar. Ved penge-underst0ttelse og 

 begunstigelse fra det offentliges side, og ved aktiekapital, fagmcends vel- 

 vilje og „Fischerei-Verein"s bestrsebelser fra privatmsends side, er det 

 ljkkes at faa det tyske havfiskeri hjulpet frem forbi den nye nseringsveis 



forste vanskeligheder. 



Programmet herfor har va3ret «gte tysk. I Tyskland, „de kyndige 

 skolelsereres" eget land, har man s0gt at gruncle fiskeriets fremgang paa 

 samme basis, som den, hvorpaa den tyske verdenshandel og storindustri 

 hviler, paa solide special-kunclskaber og fagdannelse. Derfor har ogsaa 

 de tyske fiskerskoler til formaal, at deres fiskere „ved sin dannelse og 

 intelligens skal tilegne sig en sikker overlegenhed i konkurrencen med 

 alle andre fiskeridrivende nationer". OprindeJig havde man det ganske 

 borgerlige formaal at skaffe „billig fisk til det store lands befolkning". 

 Nu vil man S0ge i et f0rste Masses verdenskapteb at blive alle andre 

 folkeslag overlegen. Til at opnaa dette kmves unegtelig kyndige krsef- 

 ter, store kapitaler og en sJ0vant, robust befolkning. Men det er dog 

 troligt, at disse msegtige faktorer ikke ssettes i virksomhed alene for 

 fisken eller fangstudbyttets skyld; det er mere end sandsynligt, at cler 

 tsenkes paa skibsfartens fremme og paa orlogsflaadens plads i stormag- 

 ternes rsekke. 



Den del af clen tyske lovgivning, som angaar sjofart og fiskeri, har 

 n0iagtige bestemmelser. Den skjelner n0ie mellem kystfart, seilacls paa 

 korte farvand og seilads paa lsengere farvand; clet er 3 zoner med sikre 

 grsenser, og visse kvalifikationer for f0rer af fart i inden hver zone 

 (desuden en liclen afsendring for f rere af fiskerfart i under Island, 

 gjselclende indtil lste april 1902). Ikke alle og enhver kan uden viclere 

 staa som f0rer omborcl i fiskerfart0i; der uclfordres bevilgning til en saa- 

 dan stilling ligesaavel som til handelsborgerskab, fabrikbestyrer o.s.v. For 

 at overtage en post som flskerskipper i Nordsj0en, Skagerak og forbi 

 Skagen ind i Kattegat maa vedkommende have faret tilsj0s i 60 maane- 

 cler efter at have fyldt 15-aars alderen; til f0rerpost paa fiskeri norden- 

 for 61° n. b. og under Island krseves styrmandseksamen, eller den lavere 

 ,.skipperpr0ve u , saafremt clampskib, derhos skal styrmanden eller „bedste- 

 mand u have taget den lavere skipperpiwe, og maskinisten have aflagt 

 „maskinistpr0ve". Der er naBrmere bestemmelser angaaende kyndighed i 

 navigation og sJ0mandsskab; der gJ0res forskjel mellem store og mindre 

 fart0ier, mellem seil- og dampskibe o. s. v. . Kort sagt, der krseves visse 

 kvalifikationer i henhold til det ansvar, som vedkommende person over- 

 tager i clenne eller hin post ombord, og eftersom det er seilfart0i eller 

 dampbaad. Og hensigten sees at vaare at sikre sig, at f0rerne og styr- 





^ H|MMi|I^^MnHB^^H^H^BMn 



I ■ /VT."*'-' 



