192 



clelse af motorer 



i Danmark er „ Alpha", fabrik i Frederikshavn og 



„Dan" I Kj0benhavn. De almindeligste til spil er paa 2 til 4 hestes 

 kraft, til indhivning af snurrevad eller flyndrenot; for indhivning af en 

 garnlaenke paa over 50 garn er de til nogen hjaelp, men ikke, naar 1 ^en- 

 ken er baade meget stor og vel besat af sild. Da trawl er forbudt i 

 de clanske farvand, har der formodentlig vaeret liden anledning til at 

 pr0ve motorerne til indhivning af trawl af nogen st0rrelse. 



Da der aldrig er tale om laengere seilacls for den almindelige danske 

 fiskerflaade, er anvendelse af fiskerdampbaade meget mdskrsenket. J eg 

 saa ingen i de nsevnte to havne. Det er ogsaa sandsynligt, at damp- 

 baade vilde vise sig at vaere for kostbare for cleres fiskerier, og at den 

 langt billigere petroleumsmotor netop derfor har faaet saa stor udbre- 



delse i Danmark. 



Om fiskehandelen i Esbjerg kan her bemerkes: Den levende fiske- 

 last leveres n&sten udelukkende til videre forsendelse fra havnen til ind- 

 landet hovedsagelig; for en mindre del til r0gerierne i Slesvig og Hol- 

 sten, kun leilighedsvis til Altona og Hamburg. Tidligere sendtes „r0d- 

 spetter" ogsaa til London, men nil kun sjeldent. Den levende nsk „la- 

 gres" i havnenes samlekister eller flydende fiskebr0nde, som eies af op- 

 kj0berne eller eksport0rerne. Der er sjelden tale om, at fiskerne ekspor- 

 terer sin fangst, ligesom det er lidet brugt, at fiskehandlere driver fiskeri 

 eller rederi af fiskerfart0ier, idet de underticlen er parthavere, men ikke 



* 



disponenter. 



Dampbaade og iset fish. 



Enheltanden ferskfisktrafik havde j eg anledning til at se i Ostende. 

 Her var farkosterne i stort antal dampbaade. Redskabet nsesten ude- 

 lukkende trawl. Og fangstens bevaring var ising. Fangstfeltet var dels 

 et stykke ude i kanalen, dels laengere borte iNordsJ0en; den f0rstnaevnte 

 flaade kunde sees om naetterne fra land i godt veir, forsaavidt fangsten 



taenktes ilandbragt i Ostende. 



Den st0rste del af den fangst, jeg saa bragt tillands, var flyndre, 

 tungefisk og pighvar; den mindre del var forskjellige sorter smaa rund- 

 fisk. Hvad der interesserte mig mest, og hvad jeg skulde 0nsket sser- 

 deles mange norske fiskere, som haanclterer ferksfisk, havde seet med 

 mig, var de belgiske fiskeres behandling af sin ferskfisk. Uagtet det var 

 i sidste uge af oktober og noksaa kj0ligt veir, var al fangsten blevet 

 godt iset. I let haandterlige vidjekurve var fisken omhyggelig sorte- 

 ret og indholdet i hver kurv af nogenlunde samme st0rrelse. Der var 

 utvilsomt lagt meget arbeide paa dette. Disse kurve var rene og vel 

 vedligeholdte. Tinevandet fra de 0vre lag randt gjennem cle nedre og 

 bidrog til at afkj0le hele indholdet. Kurve er, som man vil forstaa, 



