c r*->* --«■* 



«■«■ iv l ■ i 



198 



flaade af drivgarnskuttere efter sild i Nordsjoen kun findes en to, tre 

 dampbaade men 320 seilfart0ier; cle fisker og Salter silden ombord ude 

 paa havet, dagevis, enclog i uger, og de faa t0ncler, som i begyndelsen 

 af ssesonen skal bringes hurtigst mulig til markedet, cle bliver hentet af 

 en — saerskilt dertil udsendt clampbaad. Heller ikke under linefisket i 

 Nordsj0en beh0ver hollsenderne clampbaad, ligesaalidt som amerikanerne 

 paa 

 eller 



sit bankfiskeri efter kveite, torsk, lange m. v. til saltning ombord, 

 som franskmsendene paa Newfoundlandsbankerne, hvor de tager 

 sin raafisk til mesteparten af landets klipfisk. Svenskerne er heller ikke 

 dampbaadbrugende fiskere, hvad enten de fisker lange til saltning under 

 Shetland eller dorger makrel i Nordsj0en for saltning og eksport til 

 Amerika. Uagtet de tre sidstnsevnte lande maa regnes blanclt de mest 

 fremskredne i fiskeri, har ingen af clem et nsevnevserdigt antal damp- 

 baade til fangstarbeidet. 



Her paa Norges kyst er forholdene dels ligt svenskernes og hol- 

 laendernes, dels belt forskjelligt fra alle andre landes. Vi er begyndt 

 med at indf0re dampbaade til fiskeri for mindst 20 aar siden, uden at 

 det alticl gik godt; det var til vinterfisket, hvorunder det gjaldt at 

 komme ud paa bankerne og ind igjen samme dag. Senere har damp- 

 baade vaeret anseet sserlig tjenlig til clrivgarnsbrug langt tilhavs, og de 

 har her vist sig udmerkede, naar uveiret ikke blev altfor langvarig hin- 

 dring. De viste sig fortrinlige, fordi cle kuncle bringe den ferske sild 



hurtigt tillands, 



hvilket kuncle ske, forcli de ikke er komne igang med 



at salte ombord som hollsenclerne. Skulde clrivgarnsbruget udvikles med 



saltning ombord f. eks. om sommeren og fangstture paa nogle uger rundt 



omkring paa havet, vil utvilsomt seilfart0ier vise sig at vsere hensigts- 



msessigere, forcli de er billigere at bruge. Til brug ved vinterfisket efter 



skrei viser dampbaadene sig kun da hensigtsmsessige, naar cler krseves 



raske ture ud og hjem fra fangstplaclsen, enten forcli veien er lang eller 



veiret ugunstigt eller fangsten stor; men ved smaat fiske og langvarigt 



uveir vil dampbaadene vsere for kostbare at holcle. Og til at ligge og 



vogte paa feclsild ugevis i en fjord er cle ligetil luksusbrug. Dernsest 



maa jo erindres, at det ikke er dampbaaclenes h0iere vserdi ved anskaf- 



felsen, som gj0r dem til kostbarere redskab til fiskeri, det er cleres kost- 

 barere daglige brug med ekstra betjening til maskinen, som clrager de 



st0rste omkostninger og medf0rer store tab i konkurrancen med seilfar- 

 toier under visse forhold ved veiret og fiskets gang. Og det hsender jo 

 derfor ofte, at medens dampbaadflaaden en sseson kan gJ0re store affserer 

 vecl et eller andet af vore fiskerier, saa kan deres drift naeste gang bringe 

 overorclentlige tab, medens seilfart0ierne faar minclre tab, men ogsaa 



mindre fortjeneste 



disse har minclre chancer og minclre resiko; 



dampbaadene har s-torre chancer og st0rre resiko. 



Valget af hvilket 



