— 199 — 



slags farkost skal bruges er saaledes afhsengig af fiskeriets art og de 

 lokale forhold, tildels ogsaa af konkurrancen, veirforholdene i s^esonen 

 og de gjseldende priser paa fangsten eller varen. Valget er saaledes 

 ikke altid let at gj0re paa forhaand, og sp0rgsmaalet i clet liele taget 

 hverken enkelt eller ensartet for alle fiskeriers vedkommende. 



Det liar derfor fremdeles sin store interesse at f0lge udviklingen 

 ogsaa ved de fremmede landes fiskerflaade, hvad enten det gjselder seil- 



fart0ier eller dampbaade. 



Om de danske havfiskefart0ier har jeg ovenfor nsevnt, hvad der 



sserlig karakteriserer dem og skal her kun tilfoie. at dampbaade falder for 



kostbart at bruge ved deres fiskerier; c!e hjaelper sig meget billigere 



med motorskruen. Men denne kunstige drivkraft er n0dvendig for fiske- 



riet Alene med seilkraft er det altfor resikabelt at arbeide med r0d- 



spaettefangsten. Fart0iernes st0rrelse er ogsaa naevnt ovenfor; etpar jeg 



saa under bygning forekom mig at have en vakker konstruktion og at 



vsere af meget solid arbeide. # 



De belgiske trawlere udmerkede sig mere ved solid bygning end 

 vakker form. Seilfart0ierne var i regelen mest lig den franske type; 

 de mindre brugte loggorseil, hvis fordele er mindre end deres ulemper. 

 Den heldigste form for seilfartoier og sserlig for drivgarnsbrug efter stor- 

 sild med saltning ombord er utvilsomt, efter mit skj0n, den hollandske 

 kutter. Paa Pariserudstillingen havde Holland en samling modeller baade 

 af gamle og nye typer; karakteristisk nok var der ingen model af damp- 

 baade og kun en med dampspil til garnlsenkens indhivning. Til hollanclsk 



brug er seilkuttere bedre end dampbaade. 



. De amerikanske modeller paa uclstillingen var meget instructive, 

 navnlig gav skrogets bygning indtryk af at maatte give en udmerket sj0- 

 dygtighed ved sin lette baug og solide trauste midtskib. En af de, efter 

 mit 8k]0n, bedste modeller var en skonnert for bankfiskeri af f0lgende 

 dimensioner: St0rste la3ngcle 82 fod, mellem perpendikulaeerne 74V 2 ^ 

 st0rste bredde 22V8 7 , dybde i rummet 9. 5 '. Stormasten var angivet til 

 60 fod h0i over claek og storstangen 34', langsprydet ragede 22' ud fra 

 stevnen, og storbommen var 55'. Baade kahyt og lugar var under dsek; 

 fiskerummet var midtskibs. Bruttodrasgtigheclen var beregnet til 89 1 

 tons. Gjennem andre modeller vistes udviklingen af typerne ligefra 1626, 

 da man brugte raaseil alene. Model af dampbaad for fiskeri saa jeg 



ikke her. 



Som naturligt var havde den franske afdeling den righoldigste mo- 

 delsamling. Jeg fsestede mig blandt anclet ved en serie modeller af silde- 

 baade fra aarene 1840— 50 i sin udvikling til vore dage; i f0rstna3vnte 

 periode brugtes plump loggering (omtrent som skotterne endnu bruger) ; 

 fra 1855 bruges gaffelseil .. .og dandyrig; de inoderne skrog var, i stnd 



