202 



den holdt sig jffivnlig ude paa fjorden, hvor den bare kunde tages paa 

 drivgavn; undtagelsesvis kom den nsermere land ved indgaaende str0m, 

 altsaa voksende vand. Dette gav allerede i begyndelsen af juh anledning 

 til et her forholdsvis nyt redskabs anvendelse, nerahg den „0stlandske 

 sildepilk", somi en menneskealder eller to har vaeret flittigt benyttet 

 paa kysten mellem Lindesnses og Svinesund, men her nordpaa kun va^ret 

 seet paa etpar fiskeriudstillinger (i mine private samlmger) udenom 

 Tr0ndelagen. Pilkingen lykkedes i sommer bedst ved Leksvikslandet og 



i Beitstadfjordens inderste dele. 



Samtidig som smaa spredte sildestimer kan siges at vasre merket 

 fra Gjeitstranden indover til Beitstaden, foregik et mindre fedsildfiske 

 udentbr i selve skjasrgaarden, ved Froien og ved Hitteren. I de f0rste 

 dage af august blev der mere slid og flere steder. Der fiskedes, om end 

 smaat, paa den 35 til 40 mile lange straining fra Edofjorden og Hit- 

 teren til Vserrasundet ! Det blev meldt om fisket specielt paa folgende 

 steder langs Trondhjemsleden og Trondhjemsfjorden foruden fra Bjugn- 

 fiorden nemlig: Froien, Fillan (Hitteren), SkJ0rn, Bissen, Stadsbygden, 

 Gulosen, Leksviken, Mosviken, Breiviken, Vasrrasundet og Finals i selve 



Vfprr9 b ottn . 



Midt 'i august, mellem 12 og 20 var indkommet i Trondhjemsfjor- 

 den saa meget rodaat, at silden meget vanskelig lod sig virke til han- 

 delsvare af fangsten fra Gulosen nordover mod E0dberglandet. 



I de samme dage hsendte en anden, ligesaa sadsynt begivenhed, (ng- 

 tignok ikke i selve fjorden, men ude i dens fjordgab, i Fillan), at stor fed 

 hostmakrel kom ind i nogle bugter paa Hitterens ostside hvorom mere 



nedenfor. 



Ved slutningen af august var redaaten borte fra fjorden udenlor 



var forekomsten af makrel ved Hitteren forbi. 



og samtidig 



Gulosen, - D - „ 



Heller ikke drivgarnsfisket inde i selve Trondhjemsfjorden tog sig op 

 igjen og nogle notstamg ved Mosviken gav intet stort udbytte. Efter- 

 haanden i de paafolgende dage synes fisket i selve fjorden, eller paa 

 straekningen fra Bejan til og forbi Skarnsundet at vsere i jaevnt afta- 



gende. tildels allerede endt. 



Men i f0rste uger af September koncentreredes fisket ude paa 

 Skjsergaardens indside, navnlig i Bjugnfjorden, og samtidig inderst inde 



Veerrasundet. 



Yderligere 



fangst 



fjorden indenfor Bejan blev kun 

 ringeTmen i selve inderste fjordbassins ene, lange, trange sund, Vaerra- 

 sundet, fortsattes drivgarnsfisket uafbrudt, nat efter nat hele September 

 og oktober og halve november. Og fisket var skarpt begramset til dette 

 sund. Notfisket var forholdsvis smaat vtesentlig fordi stranden er meget 

 steil og dyb for en notlauding og tildels usikker paa grund af storstenet 

 bund nasrmest land. Sundets dybde er, ira den ene ende til den anden, 



