223 



paa med et antal fart0ier paa den tid, kobben kan ventes, og saasnart 

 den viste sig skulde der aabnes ild paa den. Man tsenkte sig mulighe- 

 den af, at marinen kunde henlsegge sine 0velser deb is til disse trakter 

 under denne tid, saa at omkostningerne ikke skulde blive saa store. 

 Om hvor denne flotilie skulde have sin station, var meningerne noget delte ; 

 men alle var enige om, at dette maa vsere etsteds paa strsekningen mel- 

 lem Vard0 og den russiske grsense. 



Personlig liar jeg ikke stor tro paa en saadan foranstaltnings 

 nytte, men jeg skal medgive, at der er store interesser, man her 0nsker 

 at beskytte, saaat ethvert rimeligt for slag i heromhandlede retning nok 

 var overveielse vserd. 



Sommerfisket 



var begunstiget af.godt veir og maa idethele betegnes som tilfredsstil- 

 lende. „Seiefisket" var rigtignok ikke rart i sommertiden for flere steders 

 vedkommende, cla seien gik i „uaat", som man siger, og derfor var van- 

 skelig at fange med synkenot. Udpaa eftersommeren og h0sten tog 

 seifisket sig dog godt op i Vestfinmarken; ved Maas0 f. eks. fiskedes 

 der godt i September. 



Priserne var gode under alle aarets fiskerier. 















Troms0 amt. 



(Fra graensen af Finmarkens amt til og med Bergs og 



Lenvikens herreder); 



Hovedinteressen for mig knyttede sig til det opblomstrende fiskeri 

 paa bankerne udenfor dette distrikt og da isser til 



Torskefisket paa Svendsgrunden. 



,,Svendsgrunden" er egentlig en mindre del af den store banke, 

 som ligger udenfor Senjen0en; men siden fiskeriet med dseksfart0ier 

 tog sin begyndelse der, er navnet gaaet over til at betegne den hele 

 tanke. Deltagelsen vokser aar for aar, idet saavel antallet af de dsek- 

 kede seilfart0ier som af dampbaadene tiltager. I 1901 var der tilstede 

 henimod 150 dseksbaade og st0rre aabne sneseilsbaade samt 14 damp- 

 sk'ibe. Hovedmassen af disse stationerede i Gryllefjord, som er den 

 bedste havn paa de kanter for en saadan flaade, da den baacle er rum- 

 melig og har en grei indseiling. Man beh0ver kun at betragte Grylle- 

 fiords havn for at faa et billede af udviklingen af dette fiskeri. Bryg- 

 8er, sJ0huse og vaaningshuse vokser op som paddehatte og, er end 



