243 



utvetycligt bevis for, og det er, at garn, forst barket med quercitron, 

 catechu, egebark, birkebark eller granbark, ved behandling med de oven- 

 for angivne msengder af kobbervitriol og chromsurt kali blir overmaade 

 meget mere holdbar end uden denne behandling. I og for sig betyder 



Bringer 



man, at en hel del af garvestoffet 



denne behandling med de to salte en besparelse af garvestof. 



man saaledes f. eks. quercitronfarvet garn (efter fuldstsendig t0rring) i 



sjovand eller ferskt vand, saa ser 



opuses; van det farves r0dt. Et tilsvarende fors0g mecl garn, barket 



efter ovenanf0rte opskrift, falcler negativt ud: garvestoffet er blevet belt 



noploseligt for vand. Heri ligger vel forklaringen for saaledes barkede 



garns st0rre holdbarhecl. 



Tjsering af garnene. Ved stenkulstjsere anvendtes en blanding af 

 3 dele tjsere og 1 del carbolineum. Garnet dyppedes i blandingen, idet 

 man S0rgede for, at garnet blev jevnt gjennemfugtet af blandingen; 

 derpaa blev garnet skarpt centrifugeret, hvorved det blev noksaa jevnt 



efter centrifugeringen 115 



0/ 



tort; garnets vsegtfor0gelse var 



straks 



respektive 130 

 Man 







0? 



"g 



efter 



en uges t0rnng 94 



103 



o 



kan indvende mod centrifugeringen, 



at den kr sever et noksaa 



kostbart apparat, som kim kan anskaffes af fabrikkerne ; sandt nok ; men 

 man fandt dog at maatte anvende det, da den garnet vedhsengende 

 sedske blir saa meget bedre on jevnere fjernet; arbeicler man med en 



v 



/-^ 



50 



o 







vsegt (hampegarnene 33 



o 



vandig vseclske, som ved barkelud, har jo dette meget lidet at sige, 

 hvorimod det ved tjsere. er af st0rre vigtighecl. I praksis trsekker man 

 noten gjennem den opvarmede tjsere og derefter gjennem den saakaldte 

 tjseresaks, et tanglignende apparat, hvor den overflodige tjsere presses ud. 

 Da man meddeler mig, at bomuldsgarnene paa denne maade kun tiltager 



o), skulde tjseresaksen altsaa vsere 

 bedre end centrifugen for dette oiemed. For conserveringens skyld er 

 det selvf'0lgelig godt at der blir meget tjaere tilbage paa garnet, men 

 den megen tjsere gJ0r jo garnene tunge og med tiden meget stive i t0r 

 tilstand. 



Ved anvendelse af trsetjsere blev garnene godt udvrid; efter lsengere 



■ 



tids t0rring var vsegtfor0gelsen ca. 114 %. 



Foruden mecl de ovenfor angivne konserveringsmidler fors0gtes 

 o.gsaa garnenes impregnering med k obberharpiksssebe respektive med 



Fremgangsmaaden var f0lgen.de : 



137 gr. garn 



zinkharpiksssebe. 

 »»ragtes i en varm oplosning af harpiksssebe, erholdt ved kogning af 27,5 

 Kr. harpiks mecl en oplosning af 2,5 gr. natron i en halv liter vand. 

 Efter nogle minuter blev garnet udtaget og centrifugeret; vsegtfor0gelse 

 S5 gr. Derpaa blev garnet neddyppet i et kolclt bad af 2 gr. kobber- 



vitriol 



1 



1 



* 



liter vand: efter en stunds forl0b blev 



■- 



garnet udtaget. 



basket godt mecl vand, udvrid og torret; vsegtfor0gelsen var 5 %• 



