279 



Dampdrivgarnsbaade. 



Om l0nsomheden af danipbaade til drivgarns- og linefiske vil det 

 maaske have sin inter esse at give hermed den raadende opfatning, som 

 gjselder hertillands om anvendelsen af disse og det udbytte, som baadene 

 liar givet, siden de f0rst indf0rtes i England og Skotland og specielt 



under foregaaende aar. Siden den f0rste begyndelse ved anvendelsen af 

 clampskibe til nsevnte fiskerier i 1898, iclet den f0rste baad byggedes for 

 nogle Wick-fiskere, vil man paastaa, at tiden endnu er for kort til at 

 man kan udtale sig om clen fremtidige stilling med hensyn til damp som 

 drivkraft for drivg.arnsfiske. Man mener at den nye metode f0rst kan 

 rigtig bed0mmes efter 1 a 2 aars f eilslaaet sildefiske ; thi det er selvsagt, 

 at ved anvendelsen af damp er der st0rre udgifter enten der blir silde- 

 fiske eller ikke. Om en saadan eventualitet tages i betragtning er der 

 dog mange fordele, som eksperimentet har lsert os, siden indf0relsen af 

 damp, idet fiskernes arbeicle omborcl lettes i betragtelig grad i modsset- 

 ning til arbeidet ombord og navigeringen af seilbaade, og fordelen ved 

 at vsere uaf hsengige af veir og vind, som hertillands spiller en overveiende 

 rolle, hvor det gj welder at udnytte markederne for fersk sild. 



Specielt med hensyn til fisket paa den engelske kyst, hvor str0m- 

 forholdene er ugunstige for seilbaade, som skal bringe fangsten ind til 

 Grimsby, Yarmouth og Lowestoft, g]0res en ugentlig besparelse af £ 6 

 for hver baad i slsebepenge, desuden paastaaes, at slitagen paa bruget 

 er minclre ligesom resikoen med redskabstab ogsaa formindskes for damp- 

 baadene, faktorer som maa veie til stor fordel for hine. 



Ved at betragte forretningen under aaret, saa har de her paa stedet 

 og i Yarmouth hjemmeli0rencle dampbaade havt en bmttofangst af £ 2 200. 

 Baadene har kun deltaget i det' engelske sildefiske og makrelfiske, men 



ikke hverken i 



Baadene har vseret beskjseftiget i ca. 8 maanecler af aaret. 



drag af udgifterne af kul, proviant etc. gaar ca. 60 ° 



det skotske eller i det irske fiske efter sild og makrel. 



Efter fra- 



o til reclerne, som 



betaler maskinist, og resten til mandskabet. Da der ikke publiceres noget 

 regnskab er der ikke anleclning til at opgive det virkelige nettoudbytte, 

 men det forlyder, at cler er er afskrevet 10 % paa baadene, 40 % pa& 

 redskaber og 10 % dividende til aktionsererne. Resten er afsat til re- 

 servefond og et bel0b for nybygning af skibe. De for de f0rst byggede 

 skibe anskaffede kjedler og maskiner fra et verksted i Beccles har vist 

 sig mindre gode og hensigtsmsessige, hvorfor man er nu fuldstsendig gaaet 

 over til marinekjedler og maskiner. Medens de tidligere traebaacle kostede 

 ca. £ 1 600, koster de nu anskaffede baade £ 2 200. Man gaar ogsaa 

 mere over til at bygge trsebaade, cla fiskerne n0dig vil have jern- eller 



/ 



